Joan X
De Viquipèdia
Joan X![]() |
|
---|---|
Nom | Johannes |
Nascut | ? |
Romanya (Itàlia) | |
Mort | maig del 928 |
Roma (Itàlia) | |
Papat | març de 914–maig del 928 |
Predecessor | Landó I |
Successor | Lleó VI |
Joan X ( Roma, ? – † maig del 928) va ser Papa de l'Església Catòlica del 914 al 928.
Va ser el quart papa del període conegut com a "pornocràcia", i com els seus predescessors va ser escollit gràcies a l'ajuda i l'influèencia del senador romà Teofilacte, la seva esposa Teodora i la seva filla Marozia. Amb anterioritat a la seva elecció havia ocupat les dignitats eclesiàstiques de bisbe de Bolonya i arquebisbe de Ravenna gràcies als seus mentors.
El seu pontificat s'inicià amb l'increment dels atacs musulmans a les costes italianes des de les seves bases a Sicília. Per tal de posar fi als atacs va aconseguir formar una coalició de diferents prínceps italians, entre els quals hi havia el marit de Marozia Alberic I, Llandulf de Benevent i el rei d'Itàlia Berenguer I, que fou atret a la causa en l'ocasió de la seva coronació el 915 com emperador del Sacre Imperi.
Va ser el primer papa a la història de posar-se al capdavant d'un exèrcit quan el 916 va liderar les forces que van aconseguir derrotar els musulmans.
El 924 va ser assassinat Berenguer I, l'ultim emperador del Sacre Imperi descendent de Carlemany. El càrrec d'emperador quedara vacant fins que el 962 l'ocuparia Otó I.
El tron d'Itàlia també va quedar vacant amb la mort de Berenguer I, i el papa Joan X va decidir ajudar com a successor a Hug de Borgonya, lo que li va suposar l'enfrontament amb Marozia, qui va ordenar al seu segon marit Guiu de Toscana a dirigir-se a Roma al front d'un exèrcit, deposar el papa i empresonar-lo.
Joan X va morir a la presó el maig de 928.
Precedit per: Landó I |
Papa 914 - 928 |
Succeït per: Lleó VI |