La Vall d'Almonesir
De Viquipèdia
Localització | |||
|
|||
Municipi de l'Alt Palància | |||
Vista de La Vall d'Almonesir | |||
Estat • CCAA • Província • Comarca • Partit judicial |
Espanya Comunitat Valenciana Província de Castelló Alt Palància Sogorb |
||
Gentilici | Valler, vallera | ||
Predom. ling. | Castellà | ||
Superfície | 21,10 km² | ||
Altitud | 441 m | ||
Població (2007) • Densitat |
279 hab. 13,22 hab/km² |
||
Coordenades | |||
Distàncies | 63,6 km de València 62 km de Castelló de la Plana 9 km de Sogorb |
||
Sistema polític Nuclis Ajuntament • Alcalde: |
1 5 PP i 2 PSPV José Antonio Cases Mollar (PP) |
||
Codi postal | 12414 |
||
Festes majors | Inmaculada Concepció 8 de desembre |
||
Dies de mercat | Dimarts i dissabte |
La Vall d'Almonesir és un municipi del País Valencià que es troba a la comarca de l'Alt Palància.
Limita amb Algímia d'Almonesir, Almedíxer, Castellnou, Gaibiel, Xèrica, Matet i Navaixes.
Taula de continguts |
[edita] Geografia
El riu Chico, afluent del Palància, és el principal accident geogràfic del terme municipal que també compta amb un bon nombre de fonts com ara la de la Trinitat, o Llarga; la de la Rodana, la de la Masia, la de Balsiallas, etc. La localitat es troba situada en el vessant oriental de la Serra d'Espadà pel que presenta grans desnivells encara que a causa de la proximitat al mar les altures no són excessivament elevades.
[edita] Història
Malgrat haver-se trobat deixalles del Bronze i iberes, aquesta comença amb els àrabs que hi aixecaren el castell d'Almonesir, gènesi de l'actual casc urbà. Fou donada, en senyoriu, el 22 de maig de 1238, per Jaume I (1208-1276) al bisbe de Barcelona, Berenguer de Palou. Aquest senyoriu comprenia els actuals termes d'Algímia d'Almonesir, Matet, Pavies i La Vall d'Almonesir. Després d'en Berenguer el senyoriu passà, al menys, per les mans de Jaume Pérez (1255?-1285) i les del duc de Sessa. Fou venut en 1437 per Vidal de Castellà i en 1581 fou comprada per Dionís de Reus a Antoni de Cardona, i donada aquell mateix any a la comtessa d'Aranda, que el 1582 donava una nova carta pobla. La retirada a la vida monacal del comte d'Aranda deixa la Vall en mans de Pere d'Urrea el qual, en maig de 1610, obligat per la despoblació soferta a ran de l'expulsió dels moriscs, donà de bell nou carta pobla a 65 famílies procedents d'Aragó. Posteriorment recauria en la casa de Castel Rodrigo.
[edita] Demografia
1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1970 | 1981 | 1991 | 2000 | 2005 | 2007 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
893 | 879 | 777 | 757 | 643 | 613 | 538 | 469 | 309 | 271 | 266 | 293 | 269 | 279 |
[edita] Economia
L'agricultura, especialment l'olivera i l'excel·lent oli que s'hi n'extrau, manté l'economia local. Artesanalment continuen fabricant-se forques i mànecs de fusta per a les eines.
[edita] Administració
Legislatura | Nom de l'alcalde/essa | Partit polític |
---|---|---|
1979-1983 |
José Pérez Torres
|
|
1983-1987 |
Victorino Vicente
|
|
1987-1991 |
Jesús Sebastián Blay
|
|
1991-1995 |
Jesús Sebastián Blay
|
|
1995-1999 |
José Manuel Pérez Blay
|
|
1999-2003 |
José Manuel Pérez Blay
|
|
2003-2007 |
José Antonio Cases Mollar
|
|
2007-2011 |
José Antonio Cases Mollar
|
[edita] Monuments
Passejar pel poble és evocar l'època musulmana pels seus carrers estrets i torts on encara es poden trobar llenços de la muralla.
- Església de la Puríssima Concepció. Del segle XV.
Temple barroc d'una nau amb quatre trams, va ser refet i es conserva el retaule gòtic de Sant Valer, procedent de la capella homònima del claustre catedralici de Sogorb, donat pel cabild amb motiu de l'incendi. Pot datar-se cap a 1436 i segons anàlisi recent, és obra d'un mestre desconegut.
- Castell d'Almonecir. Del segle XII.
Aquest castell situat en les proximitats d'Algímia d'Almonesir però en el terme municipal de la La Vall d'Almonsir és d'origen musulmà. És l'únic cas al País Valencià de ribat (monestir musulmà fortificat) en el qual residien els Murabitins, monjos guerrers.
Exercia la seva influència sobre una vasta zona que incloïa els municipis d'Algímia d'Almonesir, Matet, Pavies i la pròpia La Vall d'Almonsir perquè aquestes mancaven de castell propi, però va deixar d'exercir les seves funcions militars en el segle XVI.
Encara que sembla de planta irregular a causa de l'accidentat del terreny, reconstruccions sobre el paper i fotografies aèries han demostrat que la planta del castell era perfecta rectangular. A pesar que el seu estat és de ruïnes es conserven grans llenços de la muralla dels dos recintes existents així com diversos elements auxiliars. Però per sobre de tot el que destaca és la torre de l'homenatge, de quatre altures.
- Casa-palau. Del segle XVI.
- Masia La Matuta.
- Torre morisca. Al pati de la Casa Badia.
[edita] Festes i celebracions
- Festes patronals. En honor a l'Inmaculada Concepció, el 8 de desembre.
- Sant Gil. Festa dels jubilats i pensionistes, l'1 de setembre.
- Sant Pere. Festa de l'associació de dones, el 29 de juny.
- Festes d'estiu. Al mes d'agost, en honor a la Divina Pastora, Crist de la Sang i Verge dels Dolors.
[edita] Enllaços externs
- País Valencià, poble a poble, comarca a comarca, de Paco González Ramírez, d'on se n'ha tret informació amb el seu consentiment.
- Institut Valencià d'Estadística.
- Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat.
editar | Municipis de l'Alt Palància | |
---|---|---|
Algímia d'Almonesir | Almedíxer | Altura | Assuévar | Barraques | Begís | Benafer | Castellnou | Caudiel | Figueres | Gaibiel | Geldo | Matet | Navaixes | Pavies | Pina | Sacanyet | Sogorb | Soneixa | Sot de Ferrer | Teresa | Toràs | el Toro | la Vall d'Almonesir | Viver | Xèrica | Xóvar |