De Viquipèdia
Cèsar Martinell i Brunet (Valls, Alt Camp, 24 de desembre de 1888 - Barcelona, 19 de novembre de 1973) fou un arquitecte[2] català a cavall entre el Modernisme i el Noucentisme. Com a personatge polifacètic, també fou investigador, divulgador i historiador de l'art.
[edita] Biografia
Va néixer l'any en què Barcelona celebrava l'Exposició Universal en una família de tintorers, per part de pare i de mestres d'obra, per part de mare, fet que seria determinant de la seva vocació envers l'arquitectura. Es va casar amb l'arenyenca Maria Taxonera i Puigverd.
El 1906 arriba a Barcelona per començar els estudis a l'Escola d'Arquitectura, on va rebre les lliçons de Lluís Domènech i Montaner i d'August Font i Carreras, entre d'altres, i a l'Escola d'Art de Francesc d'Assís Galí i Fabra va aprendre a dibuixar al costat de Joan Miró, Manuel Humbert i Jaume Mercadé. L'any 1916, a punt de llicenciar-se com arquitecte, va començar a treballar amb Joan Rubió[3], mentre que formava part del cercle d'Antoni Gaudí, que s'havia retirat al Temple Expiatori de la Sagrada Família. El 13 de març de 1916 obtingué la seva graduació d'arquitectura a Barcelona, i poc després fou nomenat arquitecte municipal de Valls, càrrec que exercí fins el 1919
El 1923 va ser designat degà del Col·legi d'Arquitectes de Barcelona i Professor i Secretari de l'Escola d'Arts i Oficis de Barcelona l'any 1929.
Home de dretes, fou membre del Institut Agrícola Català de Sant Isidre[4], una organització agrària conservadora que durant la Primera República Espanyola va intentar allunyar-se de la direcció de la Lliga Regionalista per tal d'adherir-se a les posicions de la CEDA. Acabada la Guerra Civil Espanyola va dissenyar un monumento a los caidos per la ciutat d'Arenys de Mar i es va reincorporar al IACSI un cop aquest es va integrar a la Confederación Nacional Católico Agraria[5], el sindicat vertical.
Va ser un dels fundadors l'any 1952 del Centre d'Estudis Gaudinistes i de l'Institut d'Estudis Vallencs l'any 1960. D'altra banda, fou un estudiós de l'art i de l'arquitectura i restaurà esglésies i campanars amb criteris científics. També projectà edificis d'ús públic i residències privades.
[edita] Obra arquitectònica
Martinell va construir a principis de la seva carrera[2] una quarantena de cooperatives vinícoles, sobretot a les comarques meridionals de Catalunya, en les quals va emprar els pràctics i econòmics arcs equilibrats d'obra vista, o arcs de catenària, seguint el consell del seu mestre Antoni Gaudí, i amb la col·laboració de Xavier Nogués en els plafons ceràmics. A aquestes construccions deu la seva fama. Durant els anys 1920 va treballar a Barcelona, on va realitzar nombroses edificacions residencials, tasca que va continuar al Maresme un cop acabada la Guerra Civil Espanyola
[edita] Edificació residencial
Martinell va iniciar la seva vida professional amb arquitectura privada[6] (la casa Badia a Valls, la casa de Nicolás Popol a Santa Coloma d'Andorra, la casa del doctor Domingo a Alcover i altres encàrrecs a la ciutat de Valls). En aquesta època, Martinell ja utilitza l'obra vista en la vessant constructiva i ornamental, dins d'una clara tendèndia modernista.
[edita] Edificació industrial
Interior del celler de Pinell de Brai
El seu primer encàrrec professional important com arquitecte, a principis del 1918, durant la Mancomunitat de Catalunya[7], que va donar un fort impuls al cooperativisme i l'obra pública, fou el celler de la Cooperativa Agrícola de Rocafort de Queralt, fent-se un gran especialista en construccions agràries, projectant i construint durant la seva vida gairebé 40 cellers fins que la Mancomunitat va ser estroncada per la dictadura de Primo de Rivera l'any 1923. Les seves, juntament amb altres construccions agrícoles que es coneixen per la seva magnificència com a les Catedrals del Vi. També va construir alguns trulls, la Farinera del Sindicat Agrícola de Cervera, un magatzem per a cereals i una fàbrica d'alcohol.
Martinell no només projectava els edificis, sinó que també organitzava els espais per desenvolupar-hi la producció, els magatzems i la distribució de la maquinària. Així, organitzava l'espai per al procés de producció, es preocupava per la forma i la ubicació dels dipòsits, pels sistemes d'aïllament i circulació dels líquids, per la ventilació, per les condicions de fermentació, per la distribució de la maquinària, tot amb la finalitat de facilitar el treball.
Entre els seus edificis industrials posteriors cal destacar el projecte de fàbrica per a Destil·leries Mollfulledes (Arenys de Mar) on s'hi fabricà el licor Calisay. També va fer a Lleida una fàbrica de conserves.
[edita] Urbanisme i equipaments
A més de la construcció d'edificis d'habitatge també va fer el projecte per l'escola i l'ajuntament de Salomó[8] (1916-17), el local social de la Federació Obrera a Molins de Rei (1922-1923), l'ajuntament de Bràfim[9] (1923), una restauració de la muralla de la Guerra dels Segadors de Cambrils[10]. (1932), dirigí projectes d'urbanització com la nova alineació del carrer Major de Juneda (1925), la plaça de l'Església, una pista de patinatge i el Col·legi per a les Germanes de la Presentació d'Arenys de Mar (1941-43), la urbanització Pinos del marquès de Barberà (1943-1944), l'enllumenat de la plaça del Generalísimo, i les urbanitzacions de la plaça de Sant Sebastià i el carrer de Sant Antoni a Moià (1953-54) o la parcel·lació d'una part de la finca de Can Borrel (1955) a Arenys de Munt.
[edita] Restauració
Una de les tasques que va desenvolupar com a arquitecte fou la restauració de monuments[11], fonamentalment religiosos, que inicià el 1929. Entre els anys 1962 i 1970 va participar en la restauració de nombroses esglésies a les valls d'Andorra.
[edita] Sistemes constructius
Martinell representa un pont de transmissió intel·lectual entre la segona generació de mestres de la Renaixença catalana (Antoni Gaudí, Lluís Domènech i Montaner, Puig i Cadafalch) i la generació de la postguerra. En la seva arquitectura agrària rep la influència directa de Gaudí, pel que fa a les solucions espacials, i de Domènech i Montaner pel que fa a les formes i materials. En canvi, la seva arquitectura pública i domèstica s'impregnarà sobretot dels valors noucentistes (classicisme i simplicitat de línies) i dels successius estils de l'època: monumentalisme, un cert racionalisme, castissisme, recuperant materials tradicionals i propis del país[12]: totxo arrebossat, totxo sense arrebossar o pedra per als sòcols, formigó als fonaments, obra vista per als marcs de les obertures, pilars i arcs interiors, rajoles fines de ceràmica per a la decoració, sistemes d'arcs parabòlics, tot incorporant-hi innovacions tècniques per obtenir una millor qualitat del producte.
Les principals aportacions de Martinell a l'arquitectura industrial[13] són la formulació d'un tipus de celler agrícola amb sistema constructiu que substitueix de les encavallades per arcs de maó i de les corretges per voltes, realitzades amb maons i rajoles estandaritzats, que no necessiten de gaire mitjans auxiliars i pertant permetien un cost baix de construcció, fruit de la col·laboració amb l'enginyer Isidre Campllonch[14] i dels seus estudis sobre les necessitats de la indústria del vi, dels que va descobrir que requerien de naus de gran volum ben airejades i de dipòsits de vi que ssposessin de cambres d'aireació per evitar la transmissió del calor i d'dobertures per assegurar l'evacuació del àcid carbònic.
L'espai interior dels edificis apareix diàfan, amb dues o més naus sense parets interiors, separades per una successió d'arcs paràbolics calats que delimiten l'espai, i d'aquesta manera s'eixampla l'espai interior, que perd l’eix longitudinal i es converteix en una sala molt gran. En alçada, les naus estan configurades pels arcs en lloc del plans continus de la teulada o cel ras. La coberta, doncs, passa a un segon terme.
[edita] L'arc parabòlic
La construcció d’arcs parabòlics de maó és un sistema molt optimitzat perquè es basa en el material local, econòmic i disponible, que requereixen poc transport i una tècnica de posada en obra tradicional i coneguda. L’estructura és molt eficient perquè segueix el trajecte de les càrregues i treballa només a compressió.
[edita] La volta a la catalana
La volta a la catalana, usada en passadissos subterranis i plataformes de recolzament de tines, o en cobertes recolzades sobre arcs necessita pocs materials i mitjans auxiliars, perquè, si segueix la direcció de la càrrega, només treballa a compressió.
[edita] Béns culturals d'interès nacional
La Farinera de Cervera, qualificada monument històric el 2002.
Set cellers cooperatius, la majoria dels quals van ser construïts entre els anys 1918 i 1922, han estat declarats l'any 2002 béns culturals d'interès nacional[1] en la qualitat de monument històric. Són els de Cornudella de Montsant, Falset, Nulles, Barberà de la Conca, Rocafort de Queralt, Gandesa i Pinell de Brai. També va ser qualificada monument històric la Farinera del Sindicat Agrícola de Cervera.
Els cellers van ser edificats amb les novetats tècniques incorporades per Martinell, com són: la construcció de l'estructura de les naus basada en arcs parabòlics de maó, la situació de les finestres per a la ventilació de les naus, els cups subterranis cilíndrics i separats per cambres aïllants ventilades i la composició de les textures de les façanes.
[edita] Obra literària
Martinell va col·laborar en diferents publicacions com la Revista de Catalunya, Destino, La Vanguardia, escrivint un total de tres-cents setanta-sis articles i els trenta-un llibres publicats[11], especialment sobre arquitectura, on destaquen:
- Arquitectura i escultura barroca a Catalunya (1954-1964)
- Gaudí: su vida, su teoría, su obra (1967)[15]
- Construcciones agrarias en Cataluña, i conjuntament amb altres autors (1972).
- Gaudí i la Sagrada Família comentada per ell mateix (1999) ISBN 978-84-89890-30-5
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1931 |
Habitatge unifamiliar |
|
|
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1920 |
Cooperativa agrícola d'Aiguamúrcia |
|
|
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1919 |
Molí d'oli |
|
|
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1919 |
Sindicat agrícola i Caixa Rural |
|
Obra parcialment construïda |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1919-1924 |
Habitatge unifamiliar |
Plaça del Portal, 2 |
Obra parcialment construïda |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1920 |
Sindicat La Oliva Arbequina |
|
Celler i molí d'oli |
|
|
1920 |
Sindicat La Arbeca Nova |
|
Celler i molí d'oli |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1939-1946 |
Habitatge unifamiliar |
|
Habitatge unifamiliar per Joan Mollfulleda |
|
|
1940-1941 |
Destil·leria El Calisay |
Riera del Pare Fita, 31 |
Ampliació i reforma de la destil·leria Mollfulleda, SA |
|
|
1941-1942 |
Col·legi i capella |
|
Col·legi i capella per a les Germanes de la Presentació |
|
|
1944 |
Edifici plurifamiliar d'habitatges |
Carrer del Bisbe Pol, 50 |
Habitatges per Jesús Recasens |
|
|
1945 |
Habitatge unifamiliar |
|
Habitatge per Antoni Miquel |
|
|
1945 |
Edifici plurifamiliar d'habitatges |
Carrer Olivar, 3 |
Habitatges per Agustí Barsant |
|
|
1948 |
Edifici plurifamiliar d'habitatges |
Carrer del Bisbe Català, 29 |
Habitatge purifamiliar per a Josefa Garcia |
|
|
1952 |
Edifici plurifamiliar d'habitatges |
Rambla de Pere Fita |
Habitatges per Santiago Fontrodona |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1940 |
Habitatge unifamiliar |
|
Habitatge per Francesc Vilanova |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1919-1921 |
Cooperativa Agrícola de Barberà |
Carrer del Comerç, 1 |
Reforma deL celler i ampliació de molí d'oli |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1921 |
Seu social del Círculo Ecuestre |
Cantonada de Diagonal i Balmes |
|
Bo |
![](../../../../images/shared/thumb/8/83/Seu_del_Cercle_Eqüestre.jpg/40px-Seu_del_Cercle_Eqüestre.jpg) |
|
1921 |
Habitatges unifamiliars |
|
Dues cases torre a Sarrià |
|
|
1924 |
Clínica |
Carrer Astúries, 89 |
Clínica per al doctor Domingo Durán |
|
|
1926 |
Edifici plurifamiliar d'habitatges |
Consell de Cent / Nàpols |
Edifici d'habitatges per a Josep Ballús |
|
|
1928 |
Edifici plurifamiliar d'habitatges |
Carrer Benavent 11 |
Edifici d'habitatges per a José Salesas |
|
|
1929-1930 |
Edifici plurifamiliar d'habitatges |
Carrer Galileu, 20 |
Edifici d'habitatges per al sr. Mabras |
|
|
1933-1934 |
Habitatge unifamiliar |
Avinguda d'Esplugues, 87 |
Habitatge per a Gabriel Ferraté Gili |
|
|
1928 |
Habitatge unifamiliar |
Gran Via de les Corts Catalanes, 541 |
Habitatge unifamiliar per al Sr. Randé |
|
|
1929-1830 |
Fàbrica |
Carrer Còrsega, 414 |
|
|
|
1955 |
Reformes interiors |
Plaça de l'Àngel, 12 |
Reforma interior de l'Hotel Suizo |
|
|
1958 |
Habitatge unifamiliar |
|
Habitatge unifamiliar per al sr. Pedra |
|
|
|
Habitatge unifamiliar |
Carrer Esteràs, 9 |
Planta baixa i dos pisos per a Joan Zahonero. Remonta posterior |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1923 |
Ajuntament |
Plaça de la Vila, 1 |
|
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1920-1921 |
Celler Cooperatiu de les Cabanyes |
Carrer Cinco, 6 |
|
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1920-1921 |
Celler |
Carretera del Raval de la Creu |
|
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1920-1921 |
Habitatge unifamiliar |
Platja Dreta, 18-19 |
Habitatge unifamiliar per Antònia Salas |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1960 |
Habitatge unifamiliar |
|
Habitatge unifamiliar per Francisco Batalla |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1920-1922 |
Farinera del Sindicat Agrícola de Cervera |
Carrer Vidal de Montpalau |
Farinera i torre d'aigua |
|
![](../../../../images/shared/thumb/b/b5/Farinera_del_Sindicat_Agrícola_de_Cervera.JPG/40px-Farinera_del_Sindicat_Agrícola_de_Cervera.JPG) |
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1919-1920 |
Celler Cooperatiu del Priorat |
Carrer Compte de Rius, 2 |
Celler i molí d'oli |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1919 |
Cooperativa Agrícola de Falset |
Carrer Miquel Barcelò, 31 |
Sala de tines de 23,50 m. per 37,50 m[16], amb una teulada de cavalls de fusta de 15 m. de llum; al darrere una sala de màquines; a la part del darrere el moll de recepció, triturat i graduació del most[13]. |
Bon estat de conservació |
Pendent |
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1919 |
Cooperativa Agrícola de Gandesa[17] |
Avinguda Catalunya 28 |
|
Bon estat de conservació |
![](../../../../images/shared/thumb/9/9e/Gandesa-_Interior_del_Celler_Cooperatiu.jpg/40px-Gandesa-_Interior_del_Celler_Cooperatiu.jpg) |
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1930 |
Edifici plurifamiliar d'habitatges |
Carrer Sant Roc, 62 |
Edifici plurifamiliar d'habitatges per Joan Pons |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1921 |
Celler i molí d'oli |
|
Celler i molí d'oli |
|
|
1931 |
Edifici plurifamiliar d'habitatges |
Passeig Verdaguer i carrer de la Torre |
Edifici plurifamiliar d'habitatges per Joan Pons |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1945 |
Fàbrica |
|
Fàbrica de conserves vegetals Lecheria Industrial SA |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1920 |
Celler i molí d'oli |
Carrer Pompeu Fabra, 3 |
Instal·lacions per la Cooperativa Agrícola i Caixa Agrària |
|
![](../../../../images/shared/thumb/0/0f/Cooperativa_Llorenç_del_Penedès.jpg/40px-Cooperativa_Llorenç_del_Penedès.jpg) |
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1947 |
Habitatge unifamiliar |
Camí del Maset |
Habiatge unifamiliar i magatzem de fruita |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1922-1923 |
Local social |
Carrer Jacint Verdaguer, 48 |
Local social per la Federació Obrera |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1919 |
Celler |
Muralla de Santa Tecla, 54-56 |
Cooperativa de Vinicultors i Caixa Rural Agrària |
|
|
1941 |
Fàbrica d'alcohol |
|
Fàbrica d'alcohol per a Josep Contijoch |
Enderrocada |
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1918-1919 |
Cooperativa Agrícola de Nulles |
Carrer de l'Estació s/n |
Dues naus contigües ocupades per quatre fileres de tines, separades per passadissos on se situen les tines subterrànies |
Bon estat de conservació |
![](../../../../images/shared/thumb/8/85/Nulles_-_Cooperativa_vinícola.jpg/40px-Nulles_-_Cooperativa_vinícola.jpg) |
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1919 |
Societat Cooperativa del Camp de Sant Roc |
Carrer Urgell, s/n |
Societat Cooperativa del Camp de Sant Roc |
? |
![](../../../../images/shared/thumb/f/f1/CooperativaPalau_xbosch.JPG/40px-CooperativaPalau_xbosch.JPG) |
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1933-1935 |
Edifici industrial per La Papelera Catalana |
|
Edifici industrial per La Papelera Catalana |
Enderrocat |
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1917 |
Celler Cooperatiu d'El Pinell de Brai |
Carrer Pilonet, 8 |
Tres naus frontals contigües[18] i dues transversals a la part posterior de l'edifici, a diferent nivell. La nau de l'esquerra, amb dues plantes i coberta amb encavalcades de fusta, estava destinada a molí d'oli. La central i la de la dreta són sales de tines |
Bon estat de conservació |
![](../../../../images/shared/thumb/4/4a/Pinell_de_Brai_-_Celler_cooperatiu.jpg/40px-Pinell_de_Brai_-_Celler_cooperatiu.jpg) |
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1919-1920 |
Cooperativa de Pira |
Avinguda Arnau de Pons, 16 |
Celler per la Cooperativa de Pira |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1918 |
Cooperativa Agrícola de Rocafort de Queralt |
Avinguda de Catalunya, 35 |
Una nau central amb dues línies de tines de vi, més una altre nau transversal per a les operacions d'elaboració. |
Bon estat de conservació |
Pendent |
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1919 |
Celler Cooperatiu de Rubí |
Carrers Federico García Lorca, General Prim, Pintor Murillo i Pintor Coello. |
Una nau principal amb forma d'ela”, doble mur de totxo, finestres semicirculars amb pilarets i una coberta de dues vessants d'època actual. |
En ruïna. Coberta enfonsada, entorn descuidat. |
![](../../../../images/shared/thumb/0/0f/Celler_Cooperatiu_de_Rubí.JPG/40px-Celler_Cooperatiu_de_Rubí.JPG) |
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1916-1917 |
Escola i ajuntament |
|
Escola i ajuntament |
|
|
Any |
Nom |
Ubicació |
Descripció |
Estat |
Foto |
1921 |
Celler cooperatiu |
Rambla del Celler |
Només es va edificar una petita part del projecte: la nau pel tractament inicial del raïm, els molls de descàrrega, trituradores, premses i els cubs que rebien el most. |
En restauració |
![](../../../../images/shared/thumb/c/c4/Celler_de_Sant_Cugat_lateral.JPG/40px-Celler_de_Sant_Cugat_lateral.JPG) |
[edita] Referències
- ↑ 1,0 1,1 DOGC núm. 3722 - 18/09/2002 (index)
- ↑ 2,0 2,1 2,2 COAC Llistat complet d'obres i treballs i projectes [1]
- ↑ (castellà) Laura Díaz Álvarez, Estudio histórico y gráfico de la obra de César Martinell i Brunet. Cooperativa Agrícola de Barbera de la Conca [2]
- ↑ Antoni Gavaldà i Torrents, L'arquitecte Cèsar Martinell: les actituds polítiques i socials
- ↑ (castellà) Javier Tébar Hurtado, Contrarevolución y poder agrario en el franquismo (1939-1945) [3]
- ↑ Biblioteca Pública de Tarragona, Cèsar Martinell
- ↑ Històries de Catalunya, La Mancomunitat de Catalunya
- ↑ La Resclosa, Memòria d'activitats exposició Cèsar Martinell a la vall del Gaià [4]
- ↑ http://www.brafim.altanet.org/niv2.php?id=19 [5]
- ↑ Francisco Manuel de Melo, Historia de los movimientos, separación y guerra de Cataluña en tiempos de Felipe IV. Servicio de Publicaciones, Universidad de Cádiz. ISBN 84-7786-021-1. [6] La visió d'un crític des de l'exèrcit victoriós
- ↑ 11,0 11,1 Tres vallencs s’incorporaran a la Galeria de Ciutadans Il·lustres [7]
- ↑ Fundació La Caixa, Cèsar Martinell i Brunet: entre el modernisme i el Noucentisme[8]
- ↑ 13,0 13,1 Montserrat Treich Ulldemolins, Cèsar Martinell i Brunet i la Cooperativa de Falset (Priorat) [9]
- ↑ www.gaudiallgaudi.com, les catedrals del vi [10]
- ↑ Recull de material i comentaris: fotografies d’arxiu, documents, projectes i dibuixos de Gaudí i els seus col·laboradors, dibuixos interpretatius i aixecaments planimètrics de Martinell, imatges d’arquitectures relacionades amb l’obra gaudiniana
- ↑ falset.net [11]
- ↑ Gandesa de vins [12]
- ↑ Celler Cooperatiu d'El Pinell de Brai [13]
[edita] Bibliografia
- Petita història de Cèsar Martinell ISBN 978-84-8334-126-1
- Raquel Lacuesta i Josep I. de Llorens, Cèsar Martinell ISBN 84-88258-21-6
- Antoni Gavaldà i Torrents, L'arquitecte Cèsar Martinell: les actituds polítiques i socials
- (castellà) Diversos autors, Cesar Martinell, Ramon Crusi More ed.
- (castellà) Francesc Xavier Mingorance i Ricart. Las intervenciones en el patrimonio de César Martinell i Brunet, arquitecto conservador de monumentos del Servicio de Defensa del Patrimonio Artístico Nacional
- (francès) François Loyer, L'Art Nouveau en Catalogne: 1888-1929 (1991) ISBN 2-85047-186-0
[edita] Enllaços externs