Pira
De Viquipèdia
Localització | |||
|
|||
Municipi de la Conca de Barberà | |||
Estat • Autonomia • Província • Àmbit funcional • Comarca |
Espanya Catalunya Tarragona Camp de Tarragona Conca de Barberà |
||
Gentilici | XXX | ||
Superfície | 8,01 km² | ||
Altitud | 385 m | ||
Població (2004) • Densitat |
451 hab. 56,3 hab/km² |
||
Coordenades | 41° 25′ 30″ N 1° 12′ 13″ E | ||
Sistema polític Entitats de població |
1 |
Pira és un municipi de la comarca de la Conca de Barberà.
Taula de continguts |
[edita] Història
La vila apareix documentada el 1067 quan Berenguer Ramon II va fer donació del castell al comte Ermengol IV d’Urgell. L’any 1068 es concedir a Arnau Pere de Ponts la missió de repoblar el territori, però en una incursió sarraïna fou ferit de mort. En la part més alta es construïren les primeres cases a principis del segle XI, a redós del castell (ara desaparegut).
Temporalment el monestir de Poblet va dominar el terme a partir de 1164. Tanmateix, el 1181 fou tornat a Pere de Puigverd, per passar després (1248) a mans de l’ordre del Temple fins a la seva dissolució el 1312. A partir de’aquesta data se’n va fer càrrec l’Ordre de Malta.
Durant el segle XIX, el vi i l'aiguardent de la vila eren exportats arreu, situació que canvià radicalment amb l'extensió de la fiŀloxera a finals del segle XIX.
A la darrera dècada del segle XX, Pira, i la resta de la comarca, va destacar als mitjans de comunicació catalans per una decisió política de l'Executiu de la Generalitat de Catalunya quan el Pla Director per a la Gestió dels Residus Industrials a Catalunya, del Departament de Política Territorial i Obres Públiques de la Generalitat de Catalunya, encapçalat pel conseller Joaquim Molins, va decidir ubicar un abocador de residus industrials controlat al veí terme de Forès i una incineradora al Pla de Santa Maria (Alt Camp). La decisió va generar un rebuig força generalitzat a la Conca de Barberà i a l'Alt Camp, i es desenvolupà un fort moviment ciutadà d'oposició al projecte. La contestació al Pla de residus en aquestes i d'altres comarques va fer que fos retirat i es consensuès entre la majoria dels grups polítics del Parlament de Catalunya una llei de gestió dels residus industrials que no donava indicació dels indrets on s'havien de localitzar les infraestructures necessàries. Una altra de les conseqüències fou la creació del partit comarcal Unió d'independents Conca de Barberà que des del 1991 ha governat la vila de Pira.
[edita] Demografia
Seguint l'evolució econòmica de la vinya a la comarca, durant el segle XVIII tingué un important creixement demogràfic que culminà l'any 1860 amb 610 habitants, el seu màxim històric. Tanmateix a partir de la dècada dels noranta del segle passat, una política urbanística encertada ha fet crèixer la població amb nous habitants.
|
||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) |
[edita] Economia
Domina el conreu de la vinya, seguida dels cereals. En menor mesura hi ha les oliveres i els ametllers.
A nivell industrial, durant molts anys hi hagué una activitat de molins de guix.
[edita] Cultura
L’església parroquial està dedicada a Sant Salvador i va ser construïda durant el segle XIX. Destaca també la cooperativa modernista , obra de l’arquitecte Cèsar Martinell i Brunet, inaugurada l’any 1919. L'edifici de dues naus és un bell exemple de l'arquitectura agrària modernista. Finalment, el casc antic de Pira, de bella estructura i contingut, conserva diverses cases pairals entre les qual destaquen cal Poblet i cal Celdoni.
Pira celebra la seva Festa Major durant el primer dissabte del mes d’agost, per Sant Salvador.
[edita] Referències
- Tomàs Bonell, Jordi; Descobrir Catalunya, poble a poble, Premsa Catalana, Barcelona, 1994
- Article de l'Enciclopèdia Catalana
[edita] Enllaços externs
- Pàgina web de l'Ajuntament
- Informació de la Generalitat de Catalunya
- Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
editar | Municipis de la Conca de Barberà | |
---|---|---|
Barberà de la Conca | Blancafort | Conesa | l'Espluga de Francolí | Forès | Llorac | Montblanc| Passanant i Belltall | les Piles | Pira | Pontils | Rocafort de Queralt | Santa Coloma de Queralt | Sarral | Savallà del Comtat | Senan | Solivella | Vallclara | Vallfogona de Riucorb | Vilanova de Prades | Vilaverd | Vimbodí i Poblet |