Vinaròs
De Viquipèdia
|
|||
Localització | |||
|
|||
Municipi del Baix Maestrat | |||
Estat • CCAA • Província • Comarca • Mancomunitat • Partit judicial |
Espanya Comunitat Valenciana Província de Castelló Baix Maestrat Taula del Sénia Vinaròs |
||
Gentilici | Vinarossenc, Vinarossenca | ||
Predom. ling. | Valencià | ||
pressupost | 25.101.500,00 | ||
Superfície | 95,5 km² | ||
Altitud | 7 m | ||
Població (2006) • Densitat |
26,251 hab. 0,27 hab/km² |
||
Coordenades | 40° 28′ 0″ N 0° 28′ 0″ O | ||
Distàncies | 153 km de València 78 km de Castelló de la Plana |
||
Sistema polític Nuclis Ajuntament • Alcalde: |
1 10 PP, 7 PSPV, 3 PVI i 1 BNV Jordi Romeu Llorach (PSPV) |
||
Codi postal | 12500 |
||
Festes majors | Del 22 al 29 de juny | ||
Patró/Patrons | Sant Sebastià | ||
Dies de mercat | Dijous | ||
Fira tradicional | Fira de Sant Joan i Sant Pere | ||
Web |
Vinaròs és un municipi del País Valencià que es troba a la comarca del Baix Maestrat.
Limita amb Sant Jordi, Càlig, Benicarló, Alcanar i Ulldecona.
Taula de continguts |
[edita] Situació i comunicacions
Vinaròs es troba en la costa mediterrània al sud de la desembocadura del riu Sénia, al bell mig de la plana coneguda com "els Plans de Vinaròs", sent el municipi costaner més septentrional del País Valencià. La dita "Vinaròs, cruïlla dels Països Catalans" és certa, ja que el poble està situat quasi al mig entre València-Castelló i Tarragona-Barcelona (creuat per la carretera nacional 340 i l'autopista AP-7), a més és la fi de la carretera nacional 232 que va per Saragossa-Alcanyís-Morella-Vinaròs. Disposa també d'una estació de tren a la línia del Corredor Mediterrani (Barcelona - València). Per fi, si agaféssem un vaixell arribaríem per mar just a les Illes Balears.
[edita] Història
L'origen de Vinaròs és una petita alqueria àrab (Beni Alaròs) que esdevingué cristiana a la conquesta pel rei Jaume I (Binalaròs). En l'Edat Mitjana depenia del castell de Peníscola, a l'igual que la veïna Benicarló, fins que es va independitzar i va començar un creixement que l'ha portat a ser la principal capital del nord del País Valencià, tenint un partit judicial que abarca les comarques d'Els Ports de Morella, Alt i Baix Maestrat.
Vinaròs va patir, durant segles, atacs de pirates moriscos i, per això, com en tota la costa valenciana, es troben torres de vigilància costaneres i atalaies, amb la funció d'avisar a la població en cas de perill: és el cas de la denominada popularment "torreta dels moros", que està actualment en ruïnes.
Al segle XIX, tenia una milícia local per defensar la ciutat i es va construir una muralla que l'envoltava.
[edita] Demografia
1857 | 1887 | 1990 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 1996 | 2000 | 2006 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
9.795 | 9.851 | 8.625 | 7.520 | 7.846 | 8.281 | 9.235 | 9.631 | 10.968 | 13.727 | 17.564 | 19.902 | 20.940 | 22.552 | 26.251 |
[edita] Economia
Té un port de pescadors important i també una indústria del moble destacable. L'agricultura es basa en els cítrics (especialment tarongers) de regadiu i les oliveres de secà. Recentment, el turisme està convertint-se també en un dels eixos de l'economia de Vinaròs.
[edita] Serveis
Actualment disposa d'un hospital comarcal, una escola de música, dos instituts de secundària, una delegació d'hisenda, una caserna de la Guàrdia Civil, etc.
[edita] Política i administració
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors/Consellers | |
---|---|---|---|---|
Partit Popular | Juan Bautista Juan Roig | 4.994 | 10 | |
Partit Socialista del País Valencià | Jordi Romeu Llorach | 3.579 | 7 | |
Partit de Vinaròs Independent | Javier Balada Ortega | 1.842 | 3 | |
Bloc Nacionalista Valencià | Domènec Fontanet Llàtser | 819 | 1 | |
Esquerra Unida del País Valencià | 505 | - | ||
Altres | 452 | - | ||
En blanc | 239 | - | ||
Total | 12.565 | 21 |
Legislatura | Nom de l'alcalde/essa | Partit polític |
---|---|---|
1979-1983 |
Ramón Bofill Salomó
|
|
1983-1987 |
Ramón Bofill Salomó
|
|
1987-1991 |
Ramón Bofill Salomó
|
|
1991-1995 |
Ramón Bofill Salomó
|
|
1995-1999 |
Jacinto Moliner |
|
1999-2003 |
Jacinto Moliner
|
|
2003-2007 |
Javier Balada Ortega
|
PVI
|
2007-2011 |
Jordi Romeu Llorach
|
[edita] Monuments
[edita] Monuments religiosos
- Esglésies L'església principal del poble és l'Arxiprestal de l'Assumpció , que té una bella portada barroca, sent el temple del renaixement (segle XVI). Altres esglésies són la de Sant Agustí, al costat del Mercat -actualment transformada en Auditori Municipal- i la de Santa Magdalena, de molt recent construcció, tota blanca.
- Ermites: És molt remarcable l'ermita de Sant Sebastià, patró de la ciutat -construcció antiga, pintada tota de blanc, dalt d'un turó petit des del qual es veu una ampla vista de l'entorn-. Sota d'una gran creu hi ha restes d'un poblat ibèric. També hi ha l'ermita de Sant Gregori, al costat del Cementeri municipal.
[edita] Monuments civils
- Restes del Poblat ibèric ( segles VII i I a.C.). Es troben sota una gran Creu, pròxima a l'Ermita.
- Ajuntament (segle XVII).
- Mercat Municipal (segle XX). La seua construcció s'inicia en 1928, en els terrenys que ocupava un antic convent agustí.
- Plaça de Bous. És la plaça construïda més prop de la mar.
- Monument a Costa i Borràs.
[edita] Llocs d'interés
Un lloc recomanable per als amants de la naturalesa és visitar la petita muntanya del Puig, a 6 Km de la ciutat, i a 160 metres d'altitud, on es troba el Santuari de Nostra Senyora de la Misericòrdia. I des d'on s'inicia un sender local que permetrà gaudir de la vegetació i agricultura mediterrània, contemplar les restes del poblat íber i recrear-se amb les vistes des d'un autèntic mirador de 360º.
En Vinaròs podem gaudir de dos paratges naturals, un a l'extrem nord, conegut com “el Jardí de Sòl de Riu” i altre en l'extrem sud conegut com “Ruta del Barranc d’Aiguadoliva”. Ambdós consisteixen en la realització d'una sendera per al gaudi òptim del paratge i conten amb punts d'interpretació.
[edita] Costums i festes:
Vinaròs és un poble molt fester. Durant tot l'any s'hi celebren quantitat de festes:
A Sant Antoni surt el "Ball de Dimonis", es fan fogueres a la platja i al poble i es va també a l'ermita. Sant Sebastià té una gran devoció popular i, el 20 de gener, l'ermita s'ompli de gent en una romeria anual. El "Carnaval de Vinaròs" cada any és més gran i famós. A Setmana Santa hi ha processons. Després, a juny, vénen les Festes i Fira de Sant Joan i Sant Pere, més tard les Festes del Llagostí (en realitat, tot l'estiu és una festa a Vinaròs).
[edita] Personatges Il·lustres
L'escriptor vinarossenc Borrás Jarque va escriure una famosa "Història de Vinaròs", considerada un clàssic al respecte. A Vinaròs va morir el Duc de Vendôme, mariscal dels exèrcits borbònics en la Guerra de Successió (segons es diu d'una indigestió de llagostins i marisc). Hi nasqué el compositor Carles Santos Ventura. També el poeta Joan-Elies Adell, Alfred Giner i Sorolla (farmacòleg, assagista i poeta en llengua catalana) i Germán Lorente (director de cinema).
[edita] Enllaços externs
- País Valencià, poble a poble, comarca a comarca, de Paco González Ramírez, d'on se n'ha tret informació amb el seu consentiment.
- Institut Valencià d'Estadística.
- Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat.
editar | Municipis del Baix Maestrat | |
---|---|---|
Alcalà de Xivert | Benicarló | Càlig | Canet lo Roig | Castell de Cabres | Cervera del Maestrat | la Jana | Peníscola | la Pobla de Benifassà | Rossell | la Salzadella | Sant Jordi | Sant Mateu | Sant Rafel del Riu | Santa Magdalena de Polpís | Traiguera | Vinaròs | Xert |