Xest
De Viquipèdia
Localització | |||
|
|||
Municipi de la Foia de Bunyol | |||
Estat • CCAA • Província • Comarca • Mancomunitat • Partit judicial |
Espanya Comunitat Valenciana Província de València Foia de Bunyol Manc. Foia de Bunyol-Xiva Requena |
||
Gentilici | Xestà, xestana | ||
Predom. ling. | Castellà | ||
Superfície | 71,40 km² | ||
Altitud | 110 m | ||
Població (2007) • Densitat |
7.872 hab. 110,25 hab/km² |
||
Coordenades | 39° 28′ 47″ N 0° 41′ 04″ O | ||
Distàncies | 26,6 km de València 5 km de Xiva |
||
Sistema polític Nuclis Ajuntament • Alcalde: |
1 7 PP, 5 PSPV i 1 EUPV David Doménech Pérez (PP) |
||
Codi postal | 46380 |
||
Festes majors | Abril | ||
Patró/Patrons | Verge de la Soletat i Sant Lluc | ||
Fira tradicional | Fira Agrovinícola Juliol |
||
Web |
Xest (oficialment, en castellà Cheste) és un municipi valencià que es troba a la comarca de la Foia de Bunyol.
Limita solament amb Xiva a la mateixa comarca; amb Bugarra, Xestalgar i Pedralba (als Serrans) i amb Loriguilla, Riba-roja de Túria i Vilamarxant (a la comarca del Camp de Túria).
Taula de continguts |
[edita] Geografia
Situat entre la serra de Xiva i el Pla de Quart. La superfície del terme és bastant plana, amb suaus ondulacions que s'eleven entre els 200 i 400 m. sobre el nivell del mar. Hi ha alguns monticles com el Portillo de San Roque (270 m.) vèrtex geodèsic de tercer ordre. En el nord-oest, en el sector que penetra en el terme de Xiva, conegut com La Manga es troben altures més elevades: Bastos (576 m.), Alt de los Mojones (426 m.) i el vèrtex geodèsic de tercer ordre de la Cumbre (391 m.). Creuen el terme diversos barrancs: Cuchillo, Pedriza, Cañadafría, Peñarroya, Hondo, Grande i el de Xiva, que'l travessa d'oest a est.
La vila està edificada sobre terreny pla, encara que té una petita elevació sobre la qual s'assenta l'església parroquial.
[edita] Història
Quant a jaciments prehistòrics hi ha a dojo: El Castillarejo, la Serretilla, el Cabezo Redondo, el Altico del Ramat, Cuchillo i Loma Ferrer. Però sens dubte la troballa més important és la del conegut com Tresor de Xest, o de la Safa, col·lecció ibera de monedes i joies, descobertes en 1864, que són conegudes arreu del món. Dels romans hi ha deixalles en la Rambla de la Canaleja, las Canales i Cambrillas. Durant el període musulmà era una petita alqueria que pertanyia a la Korà de València i a l' hisn de Xiva.
Segons el Repartiment, Jaume I (1208-1276) la donà el 1244 a Pere Cornell, però des del 10 de desembre de 1251 consta que fou el seu senyor Ximén Pérez d'Arenós com a conseqüència del canvi, de Xest per Onil i Castalla, que va pactar el rei amb Zayd Abu Zayd. Malgrat tot conserva els costums i pobladors moros. Jaume II d'Aragó (1267-1327) va concedir el mer i mixt imperi amb tot el seu exercici. El 5 d'agost del 1320 van ser atorgades als seus pobladors unes franquícies i llibertats, segurament amb la intenció d'augmentar la seua població, obligant-les solament a pagar delme, primícies i morabatí, acudir a la host i cavalcada. A canvi tenien franquícia de tributs senyorials, de venda de vi, de cuir pa i d'altres monopolis senyorials. El 1330 Alfons IV (1299-1336) ratifica la jurisdicció de mer i mixt imperi sobre aquest lloc a Ximén Pérez d'Arenós, confirmada el 1337 pel rei Pere IV (1319-1387). El 10 de gener del 1371 fou atorgada per en Joan, comte de Prades i senyor de Xest pel seu matrimoni amb Sanxa Ximénez d'Arenós, carta pobla als seus veïns. En ella les condicions canviaren produint-se un enduriment del règim senyorial. Els vassalls estaven obligats a realitzar prestacions personals com cuidar vinyes, conrear l'hort del senyor, entregar-li gallines, cabrits, i pagar forts tributs.
El 18 de juliol de 1440 Joan de Valterra ven la baronia de Xest a al senyor de Xiva y Castellnou, Guillem Ramón de Montcada; en 1445 la seua filla Orfresina a Berenguer Mercader, senyor de Bunyol. Rera l'expulsió morisca fou repoblada, en 1611 per Cristòfol Mercader que va imposar una dura carta pobla que va enfrontar els vassalls, vinguts de Castella i d'Aragó, als Mercader durant més de vuitanta anys. Durant la guerra de Successió va sofrir molt i com a premi a llurs treballs se li va concedir una setmana de fira anual.
Durant l'ocupació francesa fou ocupada per les tropes del general Suchet (1770-1826) fins l'agost del 1813. El 2 de desembre de 1838, durant la primera guerra carlina, s'hi produí entre aquest terme i el de Xiva una batalla entre les tropes de Cabrera i les isabelines.
[edita] Toponímia
La toponímia de Xest, poble on es parla un peculiar castellà de transició, s'ha prestat a nombroses interpretacions, des de la que l'atribueix un origen grec, Khestés, una mida de capacitat, als que diuen que és àrab, Xest, un personatge relacionat amb les mesquites; altra versió parla d'origen romà, Gestalcampo, nom d'un campament militar o, també, relacionat amb Sext, fent referència a un punt quilomètric. També se l'ha nomenat Chest, Chestalcampo, Miralcamp, Gestalcamp, Xest-al-Camp, Gestalcam, Gestelcam, Gest o Geste.
[edita] Demografia
Evolució demogràfica de Xest | |||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 1996 | 2001 | 2006 | 2007 | ||||||
Població | 6.039 | 5.826 | 6.110 | 5101 | 5.100 | 5.210 | 5.221 | 5.966 | 7.424 | 6.726 | 6.857 | 7.027 | 7.425 | 7.872 |
[edita] Economia
En la primera meitat del segle XIX produïa vi, oli, garrofes, seda, dacsa, blat i verdures; actualment s'ha convertit en una important zona vitivinícola, que ha donat, fins i tot, una denominació d'origen que està produint excel·lents vins. A hores d'ara, a banda de l'esmentada activitat vinícola, l'economia es basa en els conreus de secà i una incipient indústria.
[edita] Administració
Legislatura | Nom de l'alcalde/essa | Partit polític |
---|---|---|
1979-1983 |
Matias Morell Cortés
|
|
1983-1987 | <div class="hiddenStructure Matias Morell Cortés (1983-1986) Ricardo Cervera Millán (1986-1987)"> Matias Morell Cortés (1983-1986) Ricardo Cervera Millán (1986-1987) |
|
1987-1991 |
Raimundo Tarín García
|
|
1991-1995 |
Raimundo Tarín García
|
|
1995-1999 |
Mª Sagrario Sánchez Cortés
|
|
1999-2003 |
Mª Sagrario Sánchez Cortés
|
|
2003-2007 |
Raimundo Tarín García
|
|
2007-2011 |
David Doménech Pérez
|
[edita] Monuments
- Església de Sant Lluc evangelista. Segle XVII.
- Ermita de Nostra Senyora de la Soletat. De 1886.
- Ajuntament.
- Sindicat agrícola. De 1981, acull un bar-casino.
- Mercat municipal. Edifici de 1928.
- Bodega Cheste agraria. Celler cooperatiu, una de les primeres que es va crear a el País Valencià.
[edita] Llocs d'interés
- Parc Municipal la Lomiquia. El parc municipal s'estén al voltant d'un ampli terreny que alberga espècies de la flora local, elements d'interès històric recuperats així com un espai dedicat a la ubicació d'una escola taller i d'un llac de mitjanes dimensions. Aquest parc està situat molt prop de la població, tot just a 200 metres del nucli urbà disposant d'una gran accessibilitat per a totes aquelles persones interessades en aquest espai natural.
- Complexe Educatiu de Xest. Dependent de la Conselleria de Cultura i Educació, el Complex és un centre públic en el qual s'insereixen institucions escolars, universitàries i de formació de professorat.
- Circuit de la Comunitat Valenciana: Ricardo Tormo. És una pista de curses construida a l'any 2000 i té una capacitat per a 120.000 espectadors, amb 65.000 seients.
[edita] Esport
Al Circuit de Xest es celebra anualment el Gran Premi de motociclisme del País Valencià.
A més, cal fer esment al frontó, modalitat de la pilota valenciana molt arrelada a la comarca i que a Xest ha tingut força afició. Cada any es celebra un torneig amb les principals figures de l'esport al recinte del Frontó Baró de Xest.
[edita] Festes i celebracions
Celebra les seves Festes patronals a la Verge de la Solitud el diumenge següent a la Pasqua de Resurrecció. En la segona quinzena d'octubre celebra festes a Sant Lluc Evangelista. També és destacable la Cavalcada del dia de Sant Josep, per les carrosses que fan per a la mateixa les 2 falles de la població. Els últims anys l'ajuntament també ha muntat Festes d'Estiu i Fira Agrícola.
També es podria nomenar com festa la celebració del Gran Premi de Motociclisme, amb tota la "moguda" que es munta en el poble.
[edita] Enllaços externs
- Ajuntament de Xest
- Circuit de Xest
- Complexe Educatiu de Xest
- Blog de Xest
- País Valencià, poble a poble, comarca a comarca, de Paco González Ramírez, d'on se n'ha tret informació amb el seu consentiment.
- Institut Valencià d'Estadística.
- Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat.
editar | Municipis de la Foia de Bunyol | |
---|---|---|
Alboraig | Bunyol | Dosaigües | Godelleta | Iàtova | Macastre | Setaigües | Xest | Xiva |