Xella
De Viquipèdia
Localització | |||
|
|||
Municipi de la Canal de Navarrés | |||
Estat • CCAA • Província • Comarca • Mancomunitat • Partit judicial |
Espanya Comunitat Valenciana Província de València Canal de Navarrés Manc. de la Canal de Navarrés Xàtiva |
||
Gentilici | Xellí, xellina | ||
Predom. ling. | Castellà | ||
Superfície | 43,50 km² | ||
Altitud | 219 m | ||
Població (2007) • Densitat |
2.776 hab. 63,82 hab/km² |
||
Coordenades | 39° 02′ 40″ N 0° 39′ 38″ O | ||
Distàncies | 74,2 km de València 9,4 km de Énguera |
||
Sistema polític Nuclis Ajuntament • Alcalde: |
1 6 PSPV i 5 PP Pablo Seguí Granero (PSPV) |
||
Codi postal | 46821 |
||
Festes majors | Del 2 al 4 de febrer | ||
Patró/Patrons | Sant Blai |
Xella és un municipi del País Valencià situat a la comarca de la Canal de Navarrés.
Limita amb Anna, Bolbait, Enguera i Navarrés (a la mateixa comarca) i amb Cotes, Sellent i Sumacàrcer (a la Ribera Alta).
Taula de continguts |
[edita] Geografia
El terme, força muntanyós, s'integra en el massís del Caroig, i és ric en coves i jaciments. Hidrogràficament es troba solcat pel riu Sellent i els barrancs del Lobo, del Turco, Malet, Rafes, Obrer, Sarsalet i algú més. Les altures més importants són Soterraría (324 m), Monto (417 m) i Gallinero (657 m). També hi ha força fonts: la de Chella, la de las Clochicas, del Romeral, del Cano, de la Mina, de los Chopos, etc. Altres paratges, que podem conèixer recorrent el terme a peu per la xarxa de petits senders senyalitzats, son l'Abrullador , Salsalet, el Salto, el santuari de la Verge de la Paloma i el Mirador.
[edita] Història
Municipi d'alt interés arqueològic per la gran quantitat de jaciments que s'hi han trobat. Al barranc del Lobo hi ha les coves Alta de las Conchas, la de la Peña Gorda, la de la Bellota, i la de Vicente Vaello que van des del Mesolític fins l'Edat dels Metalls; de l'Eneolític tenim les coves de los Baños; dels ibers restes de ceràmiques als Secanos Altos i en alguna altra localització, i a la Peña del Turco es troben setze covetes de datació indeterminada. També d'època romana s'han trobat diverses deixalles i, fins i tot, una fàbrica de monedes falses. Dels musulmans coves destinades a ritus funeraris a la Peña del Turco. Durant l'època medieval fou un xicotet senyoriu laic de musulmans que Jaume I (1208-1276) donà a Pere d'Obit . El 1300 hi era senyor Jaume d'Oblites . En 1341 fou cedida pel rei a Tomeu d'Ulmis i el 1356 passà al comte de Dénia i als ducs reials de Gandia. A finals del segle XV era son senyor Gaspar Fabra, i passà després a la família Borja, quedant des d'aleshores inclòs en els estats del ducat de Gandia. Expulsats els moriscos el 1609, el duc Carles de Borja donà carta pobla el 1611. El 1750 era senyor Josep de Bellvís, marqués de Bèlgida.
[edita] Demografia
1990 | 1992 | 1994 | 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2007 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
2.590 | 2.531 | 2.549 | 2.539 | 2.525 | 2.527 | 2.566 | 2.618 | 2.701 | 2.776 |
[edita] Economia
Zona tradicionalment agrícola, al regadiu es conreen alls, blat, dacsa, cacaus, cebes i tabac; i al secà oliva, raïm, garrofa i ametla. L'activitat artesanal continua estant prou arrelada i així podem trobar manufactures de caliquenyos o randa de boixets. També es treballa la pedra per a fabricar llambordes, xemeneies, etc.
[edita] Administració
Legislatura | Nom de l'alcalde/essa | Partit polític |
---|---|---|
1979-1983 |
Juan Martínez Granero
|
|
1983-1987 |
Juan Martínez Granero
|
|
1987-1991 |
José Agustín Talón Ballester
|
|
1991-1995 |
Andrés Fernández Orts
|
|
1995-1999 |
Vicente Coloma Granero
|
|
1999-2003 |
Vicente Coloma Granero
|
|
2003-2007 |
Pablo Seguí Granero
|
|
2007-2011 |
Pablo Seguí Granero
|
[edita] Monuments
- Església de la Verge de Gràcia. Segle XVIII. La cúpula està sent estudiada per la sospita que Gaudí (1852-1926) estigués rere el seu disseny.
- Ermita de Sant Nicolau.
- Convent de les Monges.
- Els Castillets. Deixalles d'origen àrab.
[edita] Festes i celebracions
- Festes Patronals: se celebren en honor de Sant Blai i el Crist del Refugi, del 2 al 4 de febrer. En aquestes festes es poden gaudir de cercaviles, concerts, processons, festes nocturnes, vaques, etc...
- Moros i Cristians. Desfilada de les diferents comparses de Moros i Cristians, la primera setmana d'agost.
[edita] Enllaços externs
- Web extraoficial de Chella, enllaç afegit per l'autor.
- País Valencià, poble a poble, comarca a comarca, de Paco González Ramírez, d'on se n'ha tret informació amb el seu consentiment.
- Institut Valencià d'Estadística.
- Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat.
editar | Municipis de la Canal de Navarrés | |
---|---|---|
Anna | Bicorb | Bolbait | Énguera | Millars | Navarrés | Quesa | Xella |