Universitat de València
De Viquipèdia
Universitat de València (UV) | ||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||
|
La Universitat de València va ser fundada l'any 1499[1] sota el nom d' Estudi General i és, a més de la universitat més antiga del País Valencià, una de les més importants i amb més llarga tradició a l'estat espanyol. S'organitza entorn a tres campus (sitauts a l'avinguda de Blasco Ibáñez, l'avinguda dels Tarongers, i a Burjassot-Paterna) i l'Escola Universitària de Magisteri, a més de nombroses extensions, delegacions i centres adscrits, com ara els d'Ontinyent i Gandia. La Universitat de València compta, a més, amb emplaçaments com l'edifici de La Nau o el Jardí Botànic, on es donen cita, sovint, congressos, trobades i exposicions diverses.
Taula de continguts |
[edita] Història de la Universitat de València
A pesar que ja des del segle XIII existia a València la possibilitat de cursar certs ensenyaments superiors, aquests eren impartits per cases i entitats diferents. Per això, els Jurats de València van treballar per reunir totes els estudis dependents de la ciutat i de l'Església en un únic Estudi General, i fruit del seu treball van ser els estatuts publicats l’any 1412 i aprovats pel govern municipal i el bisbe Hug de Llupià. Inicialment l’Estudi General es va establir en uns locals vora l'església de Sant Llorenç, encara que la llibertat d'educació atorgada pels Furs de València va permetre que s'establiren escoles també en altres punts. Aquesta primera unificació dels estudis va durar poc, fins al 1416, encara que va servir de base per a la futura creació de la Universitat.
Anys després, la pròspera societat valenciana del segle XV, el Segle d'Or valencià, desitjava que els estudis impartits al Cap i Casal del Regne aconseguiren el rang d'estudis universitaris, i va empényer el Consell municipal a reprendre la tasca d'unificació dels estudis. Des del punt de vista logístic, el Consell va acordar l'adquisició de cases i finques que serviren d'instal·lacions de l'Estudi General; fruit d’aquestes gestions va ser la compra a Isabel Saranyó, l'1 d'abril de 1493, d'una casa amb hortes i patis que esdevindria la seu de la Universitat: l'edifici del carrer de la Nau. Alhora, des del punt de vista administratiu, va encarregar als Jurats de València que elaboraren uns segons estatuts que preveren la concessió de títols acadèmics de nivell universitari: el 30 d'abril de 1499 fou la data en què finalment es van redactar les noves Constitucions de l'Estudi General.
Amb l'aparell logístic i administratiu ja preparat, només faltaven les llicències corresponents per a iniciar les activitats. Aquestes van arribar, primer, de la mà del papa Alexandre VI, és a dir, del valencià Roderic de Borja, que amb la seua butla pontifícia del 23 d'abril de 1501 reconeixia la nova universitat i autoritzava l'arquebisbe a atorgar els títols de batxillerat i de doctor en nom de l'autoritat pontifícia; més tard, el rei de València i dels estats de la Corona d’Aragó, Ferran el Catòlic, va ratificar el caràcter universitari de la nova institució amb el seu privilegi reial del 2 de febrer de 1502. Així, l'Estudi General es va inaugurar oficialment el 13 d'octubre de 1502 amb prerrogatives i distincions equivalents a les de les universitats de Roma, Bolonya, Salamanca i Lleida.
[edita] Alumnes destacats
- Joan Lluís Vives, humanista del segle XVI.
- Gregori Maians i Siscar, jurista i erudit del segle XVIII.
- Vicent Salvà, gramàtic, llibreter i editor del segle XIX.
- Teodor Llorente, poeta del segle XIX.
- Vicent-Wenceslau Querol, poeta del segle XIX.
- Pío Baroja, novel·lista.
- Joan Baptista Peset i Aleixandre, metge i científic, en fou també rector.
- Manuel Sanchis Guarner, filòleg i lingüista.
- Joan Fuster, assagista.
- Francisco Tomás y Valiente, jurista.
- Jaume Matas Palou, ex-president de les Illes Balears i ex-ministre espanyol de medi ambient.
- Ernest Lluch i Martín, ex-ministre de sanitat i economista.
[edita] Altres
La Universitat de València és membre de la Xarxa d'Universitats Institut Joan Lluís Vives. És una de les universitats més destacades en el panorama universitari espanyol (vegeu Rànquing d'universitats espanyoles).
[edita] Enllaços externs
Xarxa d'Universitats Institut Joan Lluís Vives |
|
---|---|
Alacant | Andorra | Barcelona | Abat Oliba CEU | Autònoma de Barcelona | Internacional de Catalunya | Oberta de Catalunya | Politècnica de Catalunya | Pompeu Fabra | Ramon Llull | Jaume I | Miguel Hernández d'Elx | Girona | Lleida | Illes Balears | Perpinyà-Via Domitia | Rovira i Virgili | València-Estudi General | Politècnica de València | Vic |