Albanyà
De Viquipèdia
|
|||||
Localització | |||||
|
|||||
Municipi de l'Alt Empordà | |||||
Poble de Lliurona (Albanyà) | |||||
Estat • Autonomia • Província • Àmbit funcional • Comarca |
Espanya Catalunya Girona Comarques gironines Alt Empordà |
||||
Gentilici | Albanyenc, albanyenca | ||||
Superfície | 94,43 km² | ||||
Altitud | 239 m | ||||
Població (2007) • Densitat |
137 hab. 1,45 hab/km² |
||||
Coordenades | 42° 18′ 25″ N 2° 43′ 21″ E | ||||
Sistema polític Entitats de població • Alcalde: |
10 Vicenç Campassol i Terrades (IA - PM) |
||||
Festes majors | 27 de juny |
Albanyà és un municipi de la comarca de l'Alt Empordà, que es troba a 239 m. d'altitud.
Forma part consorci Salines Bassegoda i del PEIN de l'alta Garrotxa.
Taula de continguts |
[edita] Estructura administrativa
Entitat de població | Habitants |
---|---|
Albanyà | 87 |
Bassegoda | 5 |
Carbonills | 0 |
Cursuvell | 0 |
Lliurona | 30 |
Molí de Baix | 9 |
Molí de Dalt | 4 |
Pincaró | 0 |
Ribelles | 2 |
Sous | 0 |
Font: Municat |
[edita] Història
La zona és habitada des de temps prehistòrics com ho demostren diferents vestigis arqueològics com ara el jaciment de la cova de la Pólvora i la tomba megalítica o cista de la Creu de Principi.
En el primer mil·leni de la nostra era hi vàren arribar els àrabs, però no en queda cap rastre. Es documentat per primera vegada amb el nom d'Albanianum el 844 en un diploma del rei franc Carles el Calb a favor de l’abat Dòmnul, que hi fundà el 820 un dels monestirs benedictins més antics de Catalunya: Sant Pere d’Albanyà, depenent a partir del 869 de Santa Maria d’Arles (Vallespir).
[edita] Patrimoni arquitectònic i artístic
- Cista de la Creu de Principi, monument megalític.
- St. Vicenç de Principi, església romànica en ruïnes del segle IX.
- St. Pere d'Albanyà, església parroquial d'estil romànic del segle X i correspon a l'antic monestir benedictir del segle IX, fundat pel monjo Dòmul l'any 844.
- St. Miquel de Bassegoda, senzilla i elegant església romànica del segle XII, restaurada recentment, d'una sola nau amb volta apuntada i absis semicircular, façana orientada al migdia amb campanar d'espadanya.
- St. Marti de Corsavell
- Casal fortificat de Corsavell, segle XII
- St. Joan de Baussols, segle XIV, abandonada des de 1910 a causa de la caiguda d'uns llamps.
- St. Feliu de Carbonills, segle XIV, cal destacar del interior de l'església el terra enllosat, l'ara, el tenant de l'altar , la pica baptismal i les restes de pintures romàniques; d'aquí prové la làpida esculpida del segle XIII, que es troba a sant Pere d'Albanyà.
- St. Cristòfol dels Horts, documentada l'any 990.
- St. Corneli de la Muga o de Ribelles, la nau es troba en ruïnes i l'absis sencer.
- St. Bertomeu de Pincaró, segle XII
- St. Andreu de Lliurona o Llorona, segle XII
- Santuari de la Mare de Déu del Mont, remodelat el 2002, ofereix servei d'hostatgeria.
- Santuari de la Mare de Deu del Fau, Mare de Deu de les Formigues o de les Alades, segle XV, conserva el retaule neoclàssic.
- Monestir de Sant Llorenç de Sous, segle XI, es troba en el pla de Sous, en el faldar de la muntanya del Mont.
- Reserva natural de La Muga-Albanyà, neix dins el terme municipal d'Albanyà
- Rutes BTT G-05 Salines-Bassegoda
- Vistes panoràmiques de l'Empordà, Pla de l'Estany i Garrotxa
[edita] Demografia
|
||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) |
[edita] Economia
Els camps de conreu de cereals, patates, llegums i farratge, les hortes a la vora de la Muga, la pastura de bestiar i sobretot els boscos de roures, d'alzines i de pins, sense oblidar les boixedes, foren les activitats econòmiques de la zona. El principal recurs era la producció de carbó vegetal en carboneres i la seva venda a les ciutats, fins a l'aparició del gas butà a mitjans de segle XX, moment en que començà un important descens de la població amb el conseqüent abandonament de masies, i veïnats. Actualment s'estan restaurant moltes cases, sigui per la instal·lació de neorurals o com a segones residències d'estiuejants; l'augment del turisme de la natura i altres activitats d'oci com la caça o els bolets, mantenen industries del sector de l'hostaleria, com ara restaurants (Cal Tet), comerços i fins i tot un camping. també es manté l'explotació del bosc, per la venda de lenya i alguna activitat agrícola, però la majoria de la gent treballa a Figueres o a altres llocs de la comarca.
[edita] Entitats culturals i associatives
- Jovent d'Albanyà
- Colla Gegantera d’Albanyà, que compten amb cinc gegants
- Agrupació de Defensa Forestal (ADF)
- Coto Bassegoda - Riu Muga
- Comissió de Festes d’Albanyà
[edita] Vegeu també
[edita] Enllaços externs
- Pàgina web de l'Ajuntament
- Lloc web de Joventut del Consell Comarcal de l'Alt Empordà
- Informació de la Generalitat de Catalunya
- Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
- Monestirs de Catalunya. Sant Pere
- web del consorci Salines-Bassegoda
- web del consorci de l'Alta Garrotxa
|
|
---|---|
Agullana • Albanyà • l'Armentera • Avinyonet de Puigventós • Bàscara • Biure • Boadella i les Escaules • Borrassà • Cabanelles • Cabanes • Cadaqués • Cantallops • Capmany • Castelló d'Empúries • Cistella • Colera • Darnius • l'Escala • Espolla • el Far d'Empordà • Figueres • Fortià • Garriguella • Garrigàs • la Jonquera • Lladó • Llançà • Llers • Masarac • Maçanet de Cabrenys • Mollet de Peralada • Navata • Ordis • Palau de Santa Eulàlia • Palau-saverdera • Pau • Pedret i Marzà • Peralada • Pont de Molins • Pontós • el Port de la Selva • Portbou • Rabós • Riumors • Roses • Sant Climent Sescebes • Sant Llorenç de la Muga • Sant Miquel de Fluvià • Sant Mori • Sant Pere Pescador • Santa Llogaia d'Àlguema • Saus, Camallera i Llampaies • la Selva de Mar • Siurana • Terrades • Torroella de Fluvià • la Vajol • Ventalló • Vila-sacra • Vilabertran • Viladamat • Vilafant • Vilajuïga • Vilamacolum • Vilamalla • Vilamaniscle • Vilanant • Vilaür | ![]() |