Els Pallaresos
De Viquipèdia
|
|||||
Localització | |||||
|
|||||
Municipi del Tarragonès | |||||
Estat • Autonomia • Província • Àmbit funcional • Comarca |
Espanya Catalunya Tarragona Camp de Tarragona Tarragonès |
||||
Gentilici | Pallaresenc, pallaresenca | ||||
Superfície | 5,53 km² | ||||
Altitud | 121 m | ||||
Població (2006) • Densitat |
3.346 hab. 605,06 hab/km² |
||||
Coordenades | 41° 10′ 32″ N 1° 16′ 14″ E | ||||
Sistema polític Entitats de població |
4 |
Els Pallaresos és un municipi de la comarca del Tarragonès.
Taula de continguts |
[edita] Situació
Es troba situat al marge esquerra del riu Francolí, a uns 120 m sobre el nivell del mar. L'any 2005 comptava amb 3.144 habitants, població que no para de créixer a causa de l'augment d'urbanitzacions i zones residencials. Actualment, els Pallaresos s'ha convertit en una ciutat dormitori de Tarragona, ja que es troba a només 6 km d'aquesta ciutat.
[edita] Economia
Tradicionalment l'economia bàsica dels Pallaresos ha estat l'agricultura de secà consistent en avellaners, ametllers, garrofers, oliveres i vinya. L'orografia i la composició del sòl fa que només s'hagi conreuat la meitat del terme, restant l'altra meitat coberta de pinars i garrigues. D'ençà dels anys seixanta, emperò, la tendència ha estat l'abandonament de l'agricultura enfront de la indústria, la construcció i els serveis. Endemés, la proximitat amb Tarragona, afavoreix la puixança del sector terciari.
[edita] Història
La història dels Pallaresos és força desconeguda, ja que han romàs pocs documents antics que en facin referència. Es considera que els repobladors del Camp de Tarragona que s'establiren en aquest nucli provenien del Pallars i d'aquí la denominació d'aquest poble. L'esment més antic conservat de la població és del 1392, en un recompte dels habitants de l'anomenada Comuna del Camp. Durant l'edat mitjana, els Pallaresos fou considerat un raval de Tarragona i la seva església, Sant Salvador, depenia del capítol catedralici.
D'ençà del segle XVIII la població dels Pallaresos ha crescut considerablement. Tanmateix, durant tot el segle XX ha estat força estable, fins els dos últims decennis, en què ha augmentat de manera espectacular. A l'entorn del nucli antic, Els Pallaresos, s'han creat tres urbanitzacions, essent la més moderna els Jardins Imperi.
[edita] Demografia
Entitat de població | Habitants |
---|---|
Hostalets, els | 668 |
Jardins Imperi | 1432 |
Pallaresos, els | 766 |
Pallaresos-Park | 278 |
Font: Municat |
Les zones residencials constitueixen més del doble del total de la població del municipi i com es pot observar en l'evolució demogràfica dels Pallaresos des de 1900, ha multiplicat gairebé per deu la població de 1981.
|
||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) |
[edita] Festes
Els Pallaresos celebra dues festes majors: la d'hivern, en honor a sant Sebastià, el dia 20 de gener, i la d'estiu, en honor a sant Salvador, el dia 6 d'agost.
[edita] Patrimoni
Quant a patrimoni cal destacar les runes del castell baixmedieval de Penallonga, prop del nucli de Pallaresos Parc, anomenat popularment el Castellot. Tanmateix, el gruix del patrimoni artístic pallaresenc el configura l'obra de l'arquitecte modernista Josep Maria Jujol, realitzada al municipi entre 1914 i 1945.
Jujol va realitzar l'edifici de l'ajuntament i les escoles (1920), la Casa Andreu, la reixa de la finestra de Ca Solé (1927), les reformes de la Casa de n'Emília Fortuny (1944) i els altars laterals i el sagrari de l'església parroquial de sant Salvador (1945). L'obra més destacada, però, és la reforma de la Casa Bofarull (1914-1931), de la qual destaquen la galeria d'inspiració hispanomusulmana, la torre coronada per trencadís i un àngel-penell, les pintures al·legòriques de les estacions i les reixes realitzades amb eines del camp.
[edita] Enllaços externs
- Pàgina web de l'Ajuntament
- Pàgina web de la Colla Gegantera dels Pallaresos
- Pàgina web del CEIP Sant Sebastià
- Amics Internautes dels Pallaresos
editar | Municipis del Tarragonès | |
---|---|---|
Altafulla | el Catllar | Constantí | Creixell | el Morell | la Nou de Gaià | els Pallaresos | Perafort | la Pobla de Mafumet | la Pobla de Montornès | Renau | la Riera de Gaià | Roda de Barà | Salomó | Salou | la Secuita | Tarragona | Torredembarra | Vespella de Gaià | Vila-seca | Renau | Vilallonga del Camp |