Gratacel
De Viquipèdia
![El Taipei 101 es l'edifici més alt avui dia.](../../../../images/shared/thumb/e/eb/Forbys_Taipei_101.jpg/180px-Forbys_Taipei_101.jpg)
Un gratacel és un edifici de molts pisos o plantes. Generalment, el límit inferior d'altura a partir del qual un edifici sol ser considerat gratacel és d'uns 100 metres (333 peus), encara que molts professionals del sector consideren gratacel a partir de 12 plantes, 150 metres o més de 200 metres d'alçada.
La raó de la seva construcció és el màxim aprofitament econòmic del sòl. Per això, solen trobar-se múltiples gratacels agrupats en les zones comercials de grans ciutats, on el valor del sòl és elevat.
Aquestes agrupacions de gratacels solen dibuixar una línia d'horitzó característica de moltes ciutats, com Nova York, Chicago, Panamà i Hong Kong.
Taula de continguts |
[edita] Història
Els invents que van permetre la construcció dels gratacels van ser l'acer, el formigó armat, el cristall, la bomba hidràulica i els ascensors. Abans del segle XIX els edificis de més de sis plantes eren estranys, ja que la seva excessiva altura els feia poc pràctics. A més, els materials i tècniques necessaris per a construir un gratacel són notablement diferents dels utilitzats en edificis normals. Els primers gratacels van aparèixer a finals del segle XIX a ciutats amb alts índexs de població com Nova York, Londres o Xicago. No obstant això, els constructors de Londres i Xicago es van trobar amb normes que limitaven la seva altura, i a l'Europa continental va haver dubtes sobre la seva seguretat enfront d'incendis o estètica, i llavors, als primers anys del segle XX Nova York va ser la ciutat capdavantera en aquest tipus de construccions.
El primer edifici que podria ser considerat gratacel és el Home Insurance Building, dissenyat pel nord-americà William Li Baron Jenney. Va ser construït entre el 1884 i el 1885 i constava de deu plantes. No obstant això, avui dia la seva altura no resulta impressionant i, de fet, si fos construït en l'actualitat no seria considerat gratacel. L'altre possible candidat a primer gratacel seria el New York World Building, de vint plantes i construït a Nova York el 1890. No obstant això, per als estàndards moderns, el primer gratacel autèntic seria el Singer Building de Nova York, construït el 1908.
A partir dels anys 30 van començar a aparèixer gratacels en ciutats de l'amèrica llatina (Mèxic, São Paulo, Buenos Aires), Caracas també a l'Àsia (Xangai, Hong Kong). Després de la Segona Guerra Mundial la Unió Soviètica es va planificar la construcció de vuit grans torres (les Torres Stalin), set de les quals van ser portades a terme. La resta d'Europa va començar també a construir grans edificis, començant amb Madrid el 1950.
[edita] Llista dels 50 gratacels més alts del món
Qualificació | Edifici | Ciutat | Altura | Número de pisos | Any de construcció |
---|---|---|---|---|---|
1 | Taipei 101 | Taipei | 509 m | 101 | 2003 |
2 | Petronas Tower 1 | Kuala Lumpur | 452 m | 88 | 1998 |
3 | Petronas Tower 2 | Kuala Lumpur | 452 m | 88 | 1998 |
4 | Sears Tower | Xicago | 442 m | 108 | 1974 |
5 | Jin Mao | Xangai | 421 m | 88 | 1998 |
6 | 2 International Finance Centre | Hong Kong | 415 m | 88 | 2003 |
7 | CITIC Plaza | Guangzhou | 391 m | 80 | 1997 |
8 | Shun Hing Square | Shenzhen | 384 m | 69 | 1996 |
9 | Empire State Building | Nova York | 381 m | 102 | 1931 |
10 | Central Plaza | Hong Kong | 374 m | 78 | 1992 |
11 | Bank of China Tower | Hong Kong | 367 m | 72 | 1990 |
12 | Emirates Office Tower | Dubai | 355 m | 54 | 2000 |
13 | Tuntex Sky Tower | Kaohsiung | 348 m | 85 | 1997 |
14 | Aon Center | Xicago | 346 m | 83 | 1973 |
15 | The Center | Hong Kong | 346 m | 73 | 1998 |
16 | John Hancock Center | Xicago | 344 m | 100 | 1969 |
17 | Ryugyong Hotel | Pyongyang | 330 m | 105 | 1992 |
18 | Burj al-Arab | Dubai | 321 m | 60 | 1999 |
19 | Chrysler Building | Nova York | 319 m | 77 | 1930 |
20 | Bank of America Plaza | Atlanta | 312 m | 55 | 1992 |
21 | US Bank Tower | Los Angeles | 310 m | 73 | 1990 |
22 | Menara Telekom | Kuala Lumpur | 310 m | 55 | 2001 |
23 | Emirates Hotel Tower | Dubai | 309 m | 56 | 2000 |
24 | AT&T Corporate Center | Xicago | 307 m | 60 | 1989 |
25 | JPMorganChase Tower | Houston | 305 m | 75 | 1982 |
26 | Baiyoke Tower II | Bangkok | 304 m | 85 | 1997 |
27 | Two Prudential Plaza | Xicago | 303 m | 64 | 1990 |
28 | Kingdom Centre | Riyadh | 302 m | 41 | 2002 |
29 | First Canadian Place | Toronto | 298 m | 72 | 1976 |
30 | Yokohama Landmark Tower | Yokohama | 296 m | 70 | 1993 |
31 | Wells Fargo Plaza | Houston | 296 m | 71 | 1983 |
32 | 311 South Wacker Drive | Xicago | 293 m | 65 | 1990 |
33 | SEG Plaza | Shenzhen | 292 m | 70 | 2000 |
34 | American International | Nova York | 290 m | 66 | 1932 |
35 | Key Tower | Cleveland | 289 m | 57 | 1991 |
36 | Plaza 66 | Xangai | 288 m | 66 | 2001 |
37 | One Liberty Place | Filadèlfia | 288 m | 61 | 1987 |
38 | Bank of America Tower | Seattle | 285 m | 76 | 1985 |
39 | Tomorrow Square | Xangai | 285 m | 55 | 2003 |
40 | Cheung Kong Centre | Hong Kong | 283 m | 62 | 1999 |
41 | The Trump Building | Nova York | 283 m | 70 | 1930 |
42 | Bank of America Plaza | Dallas | 281 m | 72 | 1985 |
43 | OUB Centre | Singapur | 280 m | 63 | 1986 |
44 | Republic Plaza | Singapur | 280 m | 66 | 1995 |
45 | UOB Plaza One | Singapur | 280 m | 66 | 1992 |
46 | Citigroup Center | Nova York | 279 m | 59 | 1977 |
47 | Hong Kong New World Tower | Xangai | 278 m | 61 | 2002 |
48 | Scotia Plaza | Toronto | 275 m | 68 | 1988 |
49 | Williams Tower | Houston | 275 m | 64 | 1983 |
50 | Wuhan World Trade Tower | Wuhan | 273 m | 58 | 1998 |
[edita] Vegeu també
[edita] Enllaços externs
- Fòrum de gratacels en català
- Base de dades i diagrames sobre gratacels (anglès)
- Architecture & Skyscrapers (anglès) (polonès)
- Arquitectura de gratacels (castellà)
- Flash amb els gratacels més alts (anglès)