Paratge Natural d'Interès Nacional de l'Albera
De Viquipèdia
El Paratge Natural d’Interès Nacional de l’Albera està situat al nord-est de l’Alt Empordà i forma part dels termes municipals de La Jonquera, Espolla i Rabós.
Està constituït per dos sectors ben diferenciats:
Un d’occidental, el de Requesens-Baussitges i l’oriental de Sant Quirze de Colera-Balmeta separats per la zona del conegut Coll de Banyuls.El sector Sant Quirze de Colera-Balmeta està vertebrat al voltant de l’important Monestir de Sant Quirze de Colera, vertadera joia del art romànic català. Constitueix una unitat ecològica i paisatgística de gran qualitat on pot observar-se la transició entre les espècies pròpies de la serralada pirinenca i les més típicament mediterrànies; tot plegat inserit en una zona dominada per les roques metamòrfiques dels Pirineus: esquists i pissarres.
La Serra de l'Albera és el nom que rep el tram oriental dels Pirineus, des del coll de El Pertús fins a la mar. Separa les grans planes del Alt Empordà i del Rosselló i la seva carena forma part de la línia fronterera francoespanyola.Té uns 25 km de llargada i els cims principals són el Puig Neulós (1257 m), el Puig dels Pastors (1.167 m), el Puig dels Quatre Termes (1.156 m) i el Pic de Sallafort (992 m).
Taula de continguts |
[edita] Antecedents i Declaració
La necessitat de protecció d'alguns dels ecosistemes de la serra de l'Albera es troba ja en un pla territorial elaborat per la Generalitat de Catalunya el 1931. Però no fou fins el 1986 que el Parlament català declarà paratge natural d'interés natural determinats terrenys del vessant sud de la serra de l'Albera, al sector nord de l'Alt Empordà.Els textes legals son :
- Llei 3/86, 10 març, declaració del paratge natural d'interès nacional del terrenys del vessant sud del massís de l'Albera (DOGC 666, 26-03-86)desenvolupada pel decret 101, de 20 de febrer de 1987.
- Decret 123/87, 12 març, declaració de reserves naturals per a la protecció d'espècies animals en perill de desaparició a Catalunya (afegeix la reserva natural de Sant Quirze de Colera) (DOGC 833, 29-04-87)
- Decret 119/89, 17 abril, sobre ampliació de l'àmbit d'actuació de la Junta Rectora (DOGC 1150, 02-06-89)
La superficie protegida suma 4.207 ha (inclou 969 ha de reserves naturals i 742 ha de la reserva annexa de Sant Quirze de Colera.El paratge natural comprèn dins el seu perímetre dues reserves naturals parcials. La primera, a la capçalera de l'Orlina, amb una superfície de 395ha, té per finalitat la protecció de les fagedes i rouredes que hi ha entre el coll dels Emigrants i el pic de Sallafort, les més orientals dels vessants sud dels Pirineus. La segona, entre la vall de Sant Quirze i la capçalera de la riera de la Valleta, amb 580ha, té per finalitat la protecció de la fauna herpetològica, concretament la tortuga mediterrània; fou ampliada el 1987 amb 680ha exteriors al perímetre del paratge natural, al límit SO. Als vessants N de la serra, en territori d'administració francesa, és territori protegit la Reserva Natural del Bosc de la Maçana, entre el puig dels Quatre Termes i el pic de Sallafort.
El Consejo del Patrimonio Histórico de Espanya ha escollit la candidatura de la Vessant Mediterrània dels Pirineus ,que inclou el paisatge cultural i natural del massís de l'Albera com a candidat a ser declarat Patrimonio Mundial de la Humanidad per la Unesco.
[edita] Vegetació
El sector Requesens-Baussitges presenta les zones més humides i enlairades, amb una cobertura de bosc de gairebé el 100 % i amb una vegetació extraordinàriament variada amb suredes, alzinars, castanyedes, rouredes, fagedes i els prats alpins de la zona culminal. L’àrea de Requesens compren la capçalera del riu Anyet amb una esplèndida vegetació de ribera amb freixes, salzes i verns. La zona de Baussitges inclou l’alta vall del riu Orlina on persisteixen les poblacions de Faig més orientals de la península.
El sector Sant Quirze de Colera-Balmeta constitueix ja una zona de característiques plenament mediterrànies, secularment castigada pels incendis forestals. La vegetació està dominada per escadusseres suredes, brolles i matollars.
[edita] Fauna
En aquest indret subsisteixen les darreres poblacions de Tortuga mediterrània de la península ibèrica.De les altres espècies de la fauna herpetològica (amfibis i rèptils) en destaca la gran variabilitat: granotes , serps , llangardaixos , sargantanes...
S'hi han detectat més de 200 espècies d'ocells.Dels peixos cal fer especial menció de la truita comuna i del barb de muntanya.La diversitat de mamífers al Paratge natural i la seva zona d’influència és notable, se n’han comptabilitzat 44 espècies, nombre que suposa gaire bé el 75 % del total dels mamífers de Catalunya.
A mencionar la Vaca de l'Albera:Es tracta d’una raça autòctona, endèmica de la zona ,semisalvatge.
[edita] Informació del Parc
- Centre d'informació i oficina a Espolla.Tel. 972545079
- Centre d'informació i exposició permanent a La Jonquera.Tel. 972555258
- Centre Reproducció de Tortugues de l'Albera a Garriguella.Tel. 972552245