Alp
De Viquipèdia
Localització | |||
|
|||
Municipi de la Baixa Cerdanya | |||
Coma Oriola, a l'estació d'esquí de Masella | |||
Estat • Autonomia • Província • Àmbit funcional • Comarca |
Espanya Catalunya Girona Alt Pirineu i Aran Cerdanya |
||
Gentilici | Alpenc, alpenca | ||
Superfície | 44,19 km² | ||
Altitud | 1.158 m | ||
Població (2007) • Densitat |
1.576 hab. 35,66 hab/km² |
||
Coordenades | 42° 22′ 31″ N 1° 53′ 19″ E | ||
Sistema polític Entitats de població • Alcalde: |
3 Cosme Ruaix i Junoy |
Alp és un municipi de la comarca de la Baixa Cerdanya.
S'estén des del pla fins la Collada de Toses. El municipi limita al N i NE amb el de Fontanals de Cerdanya, mentre que pel sector alt de la vall ho forma amb Puigcerdà.
Alp té al sud del seu terme dues estacions d'esports d'hivern: la Molina a llevant i Masella a ponent.
És un municipi amb grans extensions de boscos a les muntanyes d'Alp, la Comella i el Saltèguet, encara que els boscos d'avets d'aquest lloc pertanyen a Puigcerdà des del segle XIV.
El terme municipal integra una petita part del Parc Natural Cadí-Moixeró i de la Reserva Nacional de Caça de la Cerdanya. Hi ha diferents refugis de muntanya com el des Pas de Roc, de la Pleta, de les Vaques, dels Ocells, i el del Medi Rural. També hi passa un itinerari de gran recorregut (GR-4).
És el municipi més oriental de la Baixa Cerdanya i connecta amb el Ripollès per la Collada de Toses.
Està situat a 1.159 m d'alçària, a la vall del riu d'Alp. S'hi pot arribar amb ferrocarril, mitjançant l'estació Urtx-Alp de la línia Barcelona - Puigcerdà - la Tor de Querol.
Ja existia al segle IX com a parròquia del bisbat d'Urgell, quan el monjo Eudald de Conques hi passà amb les relíquies de Sant Vicenç , en el seu camí des de València i Saragossa cap al cenobi de Castres (França) al qual estava adscrit. Les notícies sobre Alp no comencen a ser abundoses fins el segle XIV. A començaments d'aquell segle, les seves terres estaven repartides entre els barons d'Urtx, els vescomtes de Castellbó i el rei. En el decurs del segle, els reis d'Aragó comprarien les terres dels Urtx (1316), i vendrien les seves als Mataplana (1368). Aquests se'n desfarien venent-les a Joan de Lussana (1373), i el fill d'aquest a la Vila de Puigcerdà (1393). Mentrestant, les terres dels Castellbó passaren a començaments del mateix segle a un altre particular.
De l'església del segle IX no queden més que les referències. L'actual església parroquial de Sant Pere, datada del segle XII, mostra al gruix dels seus murs la necessària fortificació que degueren suposar les escomeses occitanes de l'època. La Torre de Riu, vora la riba del riu d'Alp, és una antiga torre fortificada que modernament s'ha vist convertida en castell neo-gòtic de ressons romàntics. Junt a la Torre hi ha una capella dedicada a la Divina Pastora.
Entitat de població | Habitants |
---|---|
Alp | 947 |
Masella | 18 |
Molina, la | 424 |
[edita] Demografia
|
||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) |
[edita] Enllaços externs
- Pàgina web de l'ajuntament
- Informació de la Generalitat de Catalunya
- Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
- Informació comarcal
- Patrimoni històric i artístic d'Alp
editar | Municipis de la Baixa Cerdanya | |
---|---|---|
Alp | Bellver de Cerdanya | Bolvir | Das | Fontanals de Cerdanya | Ger | Guils de Cerdanya | Isòvol | Lles de Cerdanya | Llívia | Meranges | Montellà i Martinet | Prats i Sansor | Prullans | Puigcerdà | Riu de Cerdanya | Urús |