Tulga
De Viquipèdia
Tulga fou rei visigot del Regne de Toledo del 640 al 642. Era fill de Khíntila, al que va succeir.
El regnat de Tulga va ser relativament breu. Si és exacta que el seu pare va morir en el mes de desembre del 640, va governar uns setze mesos.
S'atribueix a Tulga certa candidesa i debilitat de caràcter. Sembla que els refugae van poder llançar algun atac. No obstant això no es va produir cap rebel·lió important abans de la de Khindasvint.
Un vell conspirador, ja ancià, anomenat Khindasvint (de 79 anys d'edat aproximadament) que devia ostentar algun comandament militar o càrrec important a la zona fronterera amb els vascons de l'actual Euskadi, veient la debilitat de la corona va decidir arriscar-se (a la seva edat no tenia molt que perdre) i convocant als nobles (terratinents gots) i "al poble" (segurament els habitants gots de la zona), es va fer proclamar rei, malgrat no obtenir l'aprovació de la seva acció pels bisbes. El lloc de la reunió va ser Pampalica, que es creu que és Pampliega, prop de Burgos, més aviat que Pamplona.
Després d'aquests fets difereixen els historiadors en lo succeït, doncs es fa precís recolzar-se en fonts poc segures.
Els que es recolzen en Sigibert Glembacenc, creuen que el rebel, fort del suport rebut, i amb l'adhesió d'altres nobles, es va presentar a Toledo, va deposar a Tulga i el va fer tonsurar incapacitant-lo per regnar segons allò establert pels cànons conciliars; la sort posterior de Tulga, en aquest cas, no és coneguda, si bé durant algun temps romandria en un monestir com monjo.
Però recolzant-se en San Ildefonso , la situació és diferent. La rebel·lió de Khindasvint va obtenir cert suport entre la noblesa però al no comptar amb l'adhesió del clero no triomfà. Tulga va conservar el tron i Khindasvint va ser considerat un rebel, fins que l'oportuna mort del rei, a causa d'una malaltia, va permetre el reconeixement de l'aspirant pels magnats i el clero (aquest segurament a contracor).
Precedit per: Khíntila |
Rei visigot 639- 642 |
Succeït per: khindasvint |