Globus imperial
De Viquipèdia
El globus imperial (en llatí globus cruciger, «globus que porta una creu»; en alemany Reichsapfel, «poma imperial») és una figura esfèrica coronada d'una creu. Era un dels símbols del Sacre Imperi Romanogermànic i també l'utilitzaren altres monarquies. Es tracta d'un símbol cristià usat a l'edat mitjana en monedes, escuts, en la iconografia i les insígnies reials com els ceptres, en fites... Representa el domini de Crist (la creu) sobre el món (l'esfera).
En heràldica s'anomena tradicionalment en català món.
[edita] Història
![Globus imperial en una moneda de Lleonci, emperador bizantí (el globus és a la mà de l'emperador)](../../../../images/shared/thumb/3/35/Solidus-Leontinus-sb1330.jpg/250px-Solidus-Leontinus-sb1330.jpg)
El primer ús conegut d'aquest símbol es remunta al final del segle IV o començament del V, probablement entre els anys 395 i 408, al revers de les monedes de l'emperador Arcadi, però amb tota seguretat és a partir del 423, a les monedes de l'emperador Teodosi II.
El simbolisme visual de tenir el món a la mà o, de manera més evident, sota el peu, era un clar missatge des de l'antiguitat pagana. Els ciutadans romans estaven familiaritzats amb l'esfera com a representació del món i del domini de l'emperador sobre ell: per exemple, en una moneda del segle IV hi figura l'emperador Constantí amb una esfera a la mà; en una moneda del segle II, de l'època d'Adrià, es veu la deessa Salus aguantant l'esfera sota un peu.
Amb la difusió del cristianisme al segle V, a l'esfera s'hi va afegir la creu per simbolitzar el domini del Déu cristià sobre el món. Pels cristians, la presència del globus cruciger en les insígnies imperials representava el fet que l'emperador governava el món per voluntat divina. Entre els pagans, la creu per damunt l'esfera significava el triomf de la cristiandat al món.
Si bé l'esfera representava el món sencer, l'ús del globus imperial es va difondre entre tots els governants cristians, fins i tot entre aquells dels regnes més petits. També s'utilitzava en les representacions d'éssers celestials com els arcàngels. Durant l'edat mitjana es va difondre en monedes i en la iconografia i les insígnies reials. D'altra banda, era present damunt la tiara papal, ja que el papa era considerat «pare dels prínceps i reis, rector del món i vicari de Crist a la terra». Entre altres usos curiosos, el globus imperial corona, per exemple, els perrons, erigits al centre de cada bona vila del principat de Lieja.
[edita] Galeria d'imatges
|
|
|
|
|
|
|