Betelgeuse
De Viquipèdia
|
||||
---|---|---|---|---|
Nomenclatura | ||||
Bayer | α Orionis | |||
Flamsteed | 58 Orionis | |||
Altres | HR 2061, HD 39801 | |||
Dades observacionals (època {{{época}}}) | ||||
Constel·lació | Orió | |||
Ascensió recta (α) | 05h 55m 10,29s | |||
Declinació (δ) | +07° 24′ 25.3″ | |||
Magnitud aparent (V) | +0.45m | |||
Variabilitat | SR c | |||
Característiques astromètriques | ||||
Distància a la Terra | 427 ± 92 a.ll. (131 pc) | |||
Magnitud absoluta | -5,2m | |||
Paral·laxi | – | |||
Característiques físiques | ||||
Tipus espectral | M1-2 Ia-Iab | |||
Lluminositat | 10.000 LS | |||
Radi | 650 RS | |||
Massa | 15 MS | |||
Temperatura superficial | 3.600 K | |||
Edat | – | |||
Període de rotació | – |
Betelgeuse, anomenada també alfa d'Orió, és una gran estrella vermella a la constel·lació d'Orió. És la dotzena estrella més brillant del cel, una supergegant vermella, i és un dels vèrtexs del triangle hivernal. Marca l'espatlla dreta del gegant mitològic Orió (el caçador), encara que nosaltres la veiem a l'esquerra i a la part superior de la constel·lació, dominant el cel hivernal. La seva proximitat (427 anys-llum), combinada amb la seva gradària, fan que sigui una de les poques estrelles de les quals es pot obtenir una imatge del seu disc (vegeu la imatge a la part inferior).
El nom és una corrupció de l'àrab يد الجوزا, yad al-jawzā, o "la ma de qui està al centre", que durant l'Edat Mitjana i el Renaixement, en les traduccions al llatí, es convertí en Betelgeuse.
[edita] Principal característiques
Betelgeuse és de gran interés astronòmic. Va ser una de les primeres estrelles de les quals es va poder mesurar el seu diàmetre per mètodes interferomètrics i es va trobar que el diàmetre era variable, entre 290.000.000 km i 480.000.000 km. En el màxim diàmetre, l'estrella s'extendria més enllà de l'òrbita de Mart si ocupés el lloc del Sol. Betelgeuse, a més, és una variable semirregular, de tipus SRc
Els astrònoms prediuen que Belegeuse patirà una supernova de tipus II. Les opinions sobre quan tindrà lloc aquest fet són variables. Alguns consideren que la variabilitat de l'estel està provocada pel fet de que l'estel està a la fase de cremar carbó, i que per tant la supernova tindrà lloc en els propers mil anys aproximadament. Altres creuen que encara li queda molta vida, però existeix consens en considerar que una supernova serà un esdeveniment astronomic espectacular, però no serà cap amenaça pel Sistema Solar, donada la immensa distància que ens separa. Durant la supernova Betelgeuse brillaria 10.000 vegades més, amb una llum comparable a la de la Lluna creixent (alguns prediuen una magnitud aparent igual a la de la Lluna plena), que duraria alguns mesos. Es veuria com un punt brillant, amb la lluminositat de la Lluna i el color d'una bombeta d'incandescència, visible de dia.
![Posició de Betelguese a Orió](../../../../images/shared/thumb/8/88/Position_Alpha_Ori.png/180px-Position_Alpha_Ori.png)