Porta Pintada
De Viquipèdia
Palma situada al nord de la ciutat. Construïda al s.XI, tingué un gran simbolisme des de la Conquesta de Jaume I perquè es considerava que era el lloc per on les tropes catalanes havien entrat a la ciutat i, per això, s'hi celebrava un cerimonial de presa de la ciutat en la Festa de l'Estendard cada 31 de desembre. Per aquest simbolisme, des del s. XVII també fou el lloc on feien l'entrada oficial a la ciutat els visreis i bisbes.
La Porta Pintada o de la Conquesta, era una porta de la murada de[edita] Nom
Durant l'època musulmana la porta s'anomenà Bâl al-Kahl. Després de la conquesta catalana s'anomenà Porta de l'Esvaïdor, és a dir del Conqueridor, Porta Pintada, per les creus que s'hi pintaren relacionades amb el cerimonial commemoratiu de la conquesta i la participació eclesiàstica en la Conquesta; Porta de Santa Margalida, pel convent proper d'aquest nom, i Porta de la Raconada de Santa Margalida. Quan es construí la nova murada renaixentista, al principi del s. XVI, la porta quedà com a entrada del bastió de Santa Margalida i s'anomenà Porta Pintada Vella i Porta Pintada Nova, la de nova construcció.
[edita] Història
La seva estructura bàsica era de l'època de la taifa de Dénia (1015-1115). Es modificà al s. XVI quan s'hi afegí un bastió oval. Aquest, però, un cop construït el bastió renaixentista definitiu, es buidà i es convertí en un polvorí. També patí altres transformacions, que amagaren les dues torres cilíndriques originals. Enderrocat el bastió de Santa Margalida, es deixà la Porta Pintada, però la intenció de l'Ajuntament i d'alguns industrials d'esbucar-la provocà una polèmica entre els conservacionistes i els defensors de l'enderrocament, tots dos bàndols amb suports a la premsa periòdica. Com a conseqüència d'aquesta oposició, per una Reial Ordre es declarà monument nacional la Porta Pintada l'any 1908 i aleshores Josep Miralles Sbert publicà en llibre els seus articles favorables. Malgrat aquesta declaració, l'Ajuntament de Palma començà a enderrocar la Porta Pintada la nit de dia 27 de febrer 1912, i com a resposta dimití de manera irrevocable tota la Comissió de Monuments de les Balears, amb l'excepció d'Eusebi Estada, favorable a l'enderroc.
L'any 2000 s'excavà el bastió oval de la Porta Pintada i s'ha conservat visible in situ.
Des del bastió de Santa Margalida, l'astrònom i enginyer militar Vicenç Mut, determinà la latitud de Palma (39º 35´), amb un error mínim respecte de l’apreciació actual (39º 34’ 32´´).